Crimeye
thumb|Eplaeçmint del Crimêye
thumb|Drapea del redjon otonome di Crimêye
Li '''Crimêye''' (e rûsse: Крым, ''Krym'', en oucrinnyin: Крим, ''Krim'', e tatår: Qırım), c'&nbsp;est l'&nbsp;boket d'&nbsp;l'&nbsp;Oucrinne, metou pår a Nonne, k'&nbsp;est on cåziyea, di 27.000&nbsp;km², divins l'&nbsp;Noere Mer. C'&nbsp;est eto ene republike otonome e l'&nbsp;Oucrinne, avou deus miyons et dmey di dmorants. Si mwaisse-veye est Simferopol.

==Djeyografeye==
Li Crimêye fwait 27.000&nbsp;km² long et lådje.
Les deus tîces bijhreces, c'&nbsp;est tot setch payis. Li tîce nonnrece, c'&nbsp;est des tienes, disk'&nbsp;a 1.500&nbsp;metes hôts, les ''Crimski Gori'', ki vnèt rtoumer roed so Noere Mer. Sol pindant nonnrece des montinnes di Crimêye, il î fwait foirt doûs. Eto, totes les pladjes inte Alouchta et Sebastopol sont griblêyes di tourisses ki vnèt di "totes les Rûsseyes" et co d'&nbsp;pus lon. 

==Les djins k' î dmorèt==
Gn aveut 2.550.000 djins ki dmorént el Crimêye e 1991, des Rûsses (65 åcint); des Oucrinnyins (22 åcint) et des Tatårs (10 åcint). Li restant (3 åcint), c'&nbsp;est des Bielorûsses, des Årmenyins, des Greks, des Almands, et des Vîs-Djwifs (Karayiches).

==Istwere==

Li Crimêye fourit colnijheye påzès Greks a pårti do 7inme sieke divant Dj.C.
E rominne e 63 dv Dj.C.

Ezès 3inme eyet 4inme siekes ap. Dj.C., c'&nbsp;est les Gotes et les Huns k'&nbsp;abrokèt el Crimêye. 

Do 8inme å 13inme siekes, c'&nbsp;est des peupes turks k'&nbsp;on rtrove avårla, pu les Mongols. Nerén, les Djinnwès et les Vnijhwès î tnèt des candlietes. 

Dins les anêyes 1440, dizo l'&nbsp;prince Haji Giray, li Crimêye est ene principåté (xhanat) cåzu dislaxheye, avou Baxhatchassaray come mwaisse-veye. E&nbsp;1475, li Crimêye ricnoxhe li sovrinnté teyorike do zultan Otoman Mehmed II. Mins ci n'&nbsp;est k'&nbsp;e 16inme sieke ki les Turks si vlèt rinde mwaisse do payis, tot disdjocant et replaecî les princes (xhan) ki s'&nbsp;redivént. Adon, les princes di Crimêye estént sovint e margaye avou l'&nbsp;Moscoveye, et dårént diski dins les forbots d'&nbsp;Moscou (li dierin côp e 1571).

Di 1736 a 1739, li Rûsseye, aloyeye a l'&nbsp;Otriche-Hongreye, atake l'&nbsp;Impire Otoman po sayî di s'&nbsp;rinde mwaisse del Crimêye eyet del Noere Mere; mins ele doet rinoncî et siner l'&nbsp;påye di Nissa.

Pus tård, Catrene II (sipotêye e walon li Catin), k'&nbsp;aveut on toû dipus kel diale, s'&nbsp;arindja po dislaxhî li Crimêye di l'&nbsp;Impire Otoman (Påye di Kucuk Kaynarja, 1774). E&nbsp;1777, ele evoya des setleus Greks et Slaves. Pu, e 1783, li Rûsseye apice håynetmint li Crimêye. 

E 1856, après l'&nbsp;guere di Crimêye, ki va fé cnoxhe li Crimêye el Walonreye, les Rûsses tchessèt des meyes et des meyes di Tatårs evoye, e ls ametant d'&nbsp;aveur fwait avou les Inglès, les Francès et les Turks k'&nbsp;estént aloyîs siconte des Rûsses.

E 1921, les Tatårs di Crimêye askepièt ene republike otonome.

E 1945, Stalene evoye di foice les Tatårs dins des ôtes payis (Azerbaydjan, Ouzbekistan) et anixhile l'&nbsp;otonomeye del Crimêye. 

E 1954, li Crimêye, k'&nbsp;esteut disk'&nbsp;adon administrêye come ene redjon otonome del Republike Federative Socialisse et Sovietike di Rûsseye, est raloyeye a l'&nbsp;Oucrinne. 

Å Dishonnaedje di l'&nbsp;URSS e 1991, gn a des Rûsses po dmander li ratelaedje di l'&nbsp;Oucrinne al Rûsseye; des ôtes volèt esse dislaxhîs et sovrins. Li Crimêye proclame si indepindince li 5 di may 1992, mins pus tård acceptêye di divni ene republike otonome ådvins d'&nbsp;l'&nbsp;Oucrinne.

==On ptit voyaedje el Crimêye==
thumb|left|tchimin d'&nbsp;l'&nbsp;escursion

===Simferopol===
thumb|100px|Ratindant l'&nbsp;trin el gåre di Simferopol

Li veye si lome '''Simferopol''' (Сімферополь, en oucrinnwès, Симферополь, e rûsse), '''Acmesdjid''' e tatår (sicrît ''Akmescid'' en alfabet turk, et ''Ak Mesjid'' dins les tecses inglès). C'&nbsp;est l'&nbsp;dierinne gåre do trin ki vént d'&nbsp;Oucrinne.

===Yalta===
thumb|100px|li poirt di Yalta 

Yalta (uk: Ялта), c'&nbsp;est li mwaisse-veye touristike del Crimêye. On-z î avént pa trolé-busse di Simferopol (li pus long trolé-busse di tote li viye URSS). Did la, on va aler a Solea Levant, eviè Alouchta, et a Solea Djus eviè Sebastopol. 
A vey:
* Poirt di Yalta.
* Måjhon da Tchekov

===Alouchta=== 
thumb|100px|eglijhe
Si scrît ''Aluşta'' e tatår, Алушта en oucrinnyin. 
A vey: eglijhe ortodocse, basteye a costé d'&nbsp;ene moskêye tatåre, ambedeus todi drovowes.

=== Inte Alouchta et Yalta ===
thumb|left|100px|li palå da Stalene
* Palå da Stalene.

thumb|100px|li palå d'&nbsp;Livadia

* Li Palå d'&nbsp;Livadia, la k'&nbsp;on-a siné l'&nbsp;påye di Yalta). Les troes sineus, Roosevelt, Churchill et Stalene sont tchaeke riprezinté pa s'&nbsp;drapea Padrî, gn a l' såle des minisses di tos les payis k'&nbsp;ont siné l'&nbsp;påye di Yalta.

Après l' meur, gn a les poirtraits saetchîs ç'&nbsp;djoû la.

So ene tåve, on voet co li gazete "Li Pravda" (li verité), do londmwin do sinaedje del påye 

* Djårdén ås plantes.

=== Inte Yalta et Aloupca ===
thumb|left|100px|ene pladje del Noere Mer

:''Andre betydninger: Kortform av ordet kriminallitteratur.''
----

450 px|right|Satellittbilde av Krym-halvøya
'''Krim''' (ukr. ''Автономна Республіка Крим - Avtonomna Respublika Krym'', krim. ''Qırım Muhtar Cumhuriyeti'', russ. ''Автономная Республика Крым - Avtonomnaja Respublika Krym'' ) er en autonom republikk i Simferopol (ukr. ''Сімферополь'' , tat. ''Aqmescit'' , russ. ''Симферополь'' ) og Sevastopol (ukr. og russ. ''Севастополь'' , tat. ''Aqyar'', base både for den ukrainske og russiske Svartehavsflåten — ''Чорноморська флота'' / ''Черноморская флота'').

Landskapet i nord består av stepper, og i sør av fjellkjeder som beskytter kysten mot nordlige vinder. Klimatet er mildt i sør og vegetasjonen subtropisk. Halvøyas forbindelse med fastlandet går over Perekopneset i nord.

Krim har vært en viktig del av europeisk historie siden gresk koloni til romersk og bysantinsk og senere underlagt den italienske bystaten Genova. Det var Krims store arealer med dyrket mark som var viktig og Krim fungerte som et europeisk «kornkammer». Krim har vært befolket av pontiske grekere og var i middelalderen del av det bysantinske riket. Senere ble noen av byene kontrollert av Genova, før tatarene innvaderte og senere ble vasaller for det ottomanske riket. Krim ble en del av Russland under Katarina den stores styre. Fyrst Potemkin erobret det for henne og knuste dermed det siste tatarske khanatet, Krim-khanatet. Krimtatarene ble deportert fra Krim til Sibir og Sentralasia av Stalin under annen verdenskrig, men på 1990-tallet har mange av dem flyttet tilbake.

Byen Sevastopol på Krimhalvøya har om lag 360 000 innbyggere, og byen ble nesten totalt ødelagt under Krimkrigen. I perioden 1942-1944 var Sevastopol okkupert av tyskerne. Byen Jalta, som ble kjent for Jaltakonferansen etter andre verdenskrig, har en befolkning på 90/nbsp;000 innbyggere. I dag  bor det mest ukrainere og russere på halvøya.

== Links ==
*[http://www.allkrim.ru/?s=gallery Krim photos]
*[http://www.tatar.net Tatar.Net]

 