thumb|200px|Dykumų rožė – [[Gipsas|gipso ir smėlio darinys]]
'''Mineralas''' – natūrali geologinių procesų metu susiformavusi cheminė kristalinę struktūrą bei specifinę cheminę sudėtį. Mineralus tiria mineralogija.

Dažniausiai sutinkami mineralai yra kvarcas ir lauko špatas. Iš viso suskaičiuojama virš 4000 mineralų.

== Mineralų panaudojimas ==
* Grafitas – gaminami spalvotų metalų lydymui reikalingi tigliai, tepalai, elektrodai, dažai, pieštukai.
* Akmens druska (halitas): maisto pramonėje, natrio ir chloro preparatams gauti.
* Deimantas: juvelyrika, papuošalų gamyba.
* melchioro lydiniams.
* Auksas: papuošalams gaminti, monetoms kalti, tarptautinis valiutinis metalas.
* Siera: popieriaus ir celiuliozės, degtukų, gumos, odos apdirbimo pramonėje, sieros rūgščiai gaminti, žemės ūkyje, kovai su kenkėjais.
* Galenitas: svarbiausia švino rūda.
* cinko rūda, išgaunami drauge randami retieji cheminiai elementai, kadmis, indis ir kt., galinami cinko balintuvai, fluoresceniniai ekranai.
* vario rūda.
* Cinoberis: svarbiausia gyvsidabrio rūda.
* molibdeno rūda.
* Pirotinas: žaliava sieros rūgščiai gaminti.
* Piritas: žaliava sieros rūgščiai gaminti.
* Arsenopiritas: arsenui ir jo junginiams gauti.
* Fluoritas: metalurgijos pramonėje, žaliava HF rūgščiai, fluorito preparatams, kriolitui, kuris naudojamas aliuminio pramonėje, gaminti; optinis fluoritas pritaikomas optikoje.
* Silvinas: kalio trąšoms, įvairiems kalio preparatams gaminti, medicinoje, fotografijoje, parfumerijoje.
* Kvarcas: juvelyrinėje pramonėje (skaidrios ir apyskaidrės atmainos), radiotechnikoje (pjezokvarcas), metalurgijos, stiklo pramonėje, cheminiams indams, ugniai atsparioms plytoms gaminti.
* Chalcedonas: tiksliems prietaisams, agatinėms piestoms gaminti, juvelyrinėje pramonėje.
* Opalas: termoizoliacijai, taurusis opalas yra brangakmenis.
* Hematitas: geležiai, dažams ir raudoniems pieštukams gaminti.
* Magnetitas: geležiai gauti.
* Limonitas: gaminami ochros dažai, geležies rūda.
* Korundas: paprastasis korundas ir nadžakas tinka abrazyvams gaminti, skaidrieji (taurieji) korundai – brangakmeniai.
* Piroliuzitas: svarbiausia mangano rūda, chemijos, stiklo pramonėje, medicinoje, feromanganui gaminti.
* Kasiteritas: svarbiausia alavo rūda.
* Chromitas: išgaunamas chromas, rūda, kurioje chromito, palyginti, nedaug, naudojama kaip ugniai atspari medžiaga, metalurgijoje.
* Kalcitas: statybinė medžiaga, gaminamos kalkės, cementas, stiklas, soda; fliusas metalurgijos pramonėje.
* Magnezitas: gaminamos ugniai atsparios plytos, Sorelio cementas, metalurgijos, stiklo, popieriaus, gumos pramonėje, metaliniam magniui gauti.
* Sideritas: svarbi geležies rūda.
* Dolomitas: statybinė, ugniai atspari medžiaga, metalurgijos, chemijos pramonėje, gaminama skalda, kalkės.
* Malachitas: apdailai, žalies dažams gaminti, variui gauti.
* Azuritas: mėlyniems dažams gaminti, vario rūda.
* Anhidritas: cementui, amonio sulfatui, sieros rūgščiai gaminti, apdailai.
* Gipsas: statyboje, cemento, popieriaus pramonėje, medicinoje, žemės ūkyje, alebastrą naudoja skulptoriai.
* Baritas: baltiems dažams gaminti, chemijos, popieriaus, gumos pramonėje, bario druskos naudojamos žemės ūkyje.
* Mirabilitas: gaminama soda, stiklo, dažų pramonėje, medicinoje.
* Apatitas: superfosfatui gaminti, fosforui ir fosforo rūgščiai gauti.
* Olivinas (peridotas): mažai geležingos atmainos naudojamos ugniai atsparioms plytoms gaminti, olivino atmaina chrizolitas – brangakmenis.
* Granatai: abrazyvų, juvelyrinėje pramonėje.
* Topazas: abrazyvų, juvelyrinėje pramonėje, ugniai atspari medžiaga.
* Distenas (kianitas): ugniai atsparioms medžiagoms gaminti.
* Turmalinas: radiotechnikoje, juvelyrinėje pramonėje, žaliava borui gauti.
* Rodonitas: apdailai.
* Talkas: rūgštims ir ugniai atspari medžiaga, gaminami izoliatoriai, pudra; popieriaus, gumos, tekstilės, odos pramonėje.

== Mineralai ir uolienos ==
Mineralas nėra tas pats, kas uoliena. Mineralas – cheminis junginys, turintis specifinę sudėtį ir kristalinę struktūrą, tuo tarpu uoliena yra vieno ar kelių mineralų mišinys, kuriame mineralai sudaro skirtingas proporcijas.

== Mineralų formos gamtoje ==
Gamtoje randami pavieniai (monokristalai), dėsningai suaugę (dvynukai), ir apytikriai taisyklingai bei netaisyklingai suaugę (monomineraliniai ir polimineraliniai agregatai) mineralų kristalai.
* '''Monokristalas.''' Taisyklingos formos mineralų kristalai pasitaiko retai. Tačiau kai kuriuos mineralus galima pažinti pagal kristalų formą. Pvz., granatams būdingi rombododekaedro, kalcitui – romboedro, turmalinui – prizmės formos kristalai. Vienų mineralų kristalų sienelės yra veidrodiškai lygios, kitų rauplėtos, laiptuotos, štrichuotos. Kristalų sienelių paviršiaus nelygumai taip pat padeda mineralą pažinti.
* '''Dvynukas''' – dėsningas vieno mineralo dviejų kristalų suaugimas, kuriame vienas kristalas yra lyg veidrodinis kito atspindys, vienas kristalas kito atžvilgiu pasuktas 180°. Taip kristalams suaugant, du vienodi kristalinių gardelių tinkleliai sutampa mazgais ir susidaro bendras abiems kristalams tinklelis. Kartais suauga trys, keturi, penki kristalai. Būna ir polisintetinių dvynukų.
Gali suaugti įvairių mineralų arba vieno mineralo skirtingų polimorfinių atmainų, įvairių singonijų kristalai. Tai '''epitaksinis suaugimas''', pvz., ortoklazo ir kvarco suaugimas.
Mineralų netaisyklingos formos grūdelių arba kristalų sankaupa vadinama '''agregatu'''. Vieni agregatai būna ''monomineraliniai'' (vieno mineralo kristalų sankaupa), kiti – ''polimineraliniai'' (skirtingų mineralų suaugimas). Dažniausiai pasitaikantieji polimineraliniai agregatai yra uolienos.
* '''Grūdėtas agregatas''' yra labai dažnas. Jis gali būti monomineralinis ir polimineralinis, stambiagrūdis (mineralų grūdelių skersmuo didesnis kaip 5 mm), vidutingrūdis (1-5 mm mineralų grūdeliai) ir smulkiagrūdis (mineralų grūdeliai mažesni kaip 1 mm). Grūdėtus agregatus sudaro piritas, galenitas, apatitas, korundas ir kiti mineralai, o taip pat magminės intruzinės uolienos.
* '''Druza''' – toks vieno mineralo kristalų suaugimas, kuriame kristalai vienu galu priaugę prie bendro pagrindo, o kitas jų galas laisvas. Druzos susidaro, mineralams kristalizuojantis iš tirpalų uolienos plyšiuose ir tuštumose. Randamos didelės, gražios kvarco, kalcito, topazo, pirito ir kitų mineralų druzos. Panašiai suaugę maži mineralų kristalai sudaro šepečius.
* '''Dendritas''' – šakotos formos, į medžio šakas panašus mineralinis kūnas. Jis susidaro, mineralams greitai kristalizuojantis iš tirpalų, patekusių į labai plonus uolienų plyšius, arba klampioje terpėje, pvz., molyje. Dendritus dažnai sudaro grynuolis mangano mineralai.
* '''Oolitas''' – nedidelis, ovalios formos grūdelis. Jo vidaus sandara koncentriška, susidaro mineralinei medžiagai palaipsniui, koncentriškais sluoksniais nusėdant apie kristalizacijos centrą (smiltelę, mikroorganimą, kiautelio nuolaužą). Oolitus sudaro kalcitas, dolomitas, aragonitas, limonitas, sideritas, piroliuzitas ir kiti mineralai. Dažnai jie sucementuoti.
* '''Sekrecija''' – yra ovalios formos. Ji susidaro mineralinei medžiagai nusėdant uolienos tuštumoje, ant jos sienelių. Dažniausiai mineralinė medžiaga nusėda koncentriškais sluoksniais, o centre neretai užauga šepetys. Sekrecijas sudaro ametistas, chalcedonas, agatas ir kiti mineralai.
* '''Konkrecija''' susidaro, kai mineralinė medžiaga nusėda apie kristalizacijos centrą. Jos vidaus sandara – spindulinė, kartais koncentriška, masyvi. Konkrecijos būna rutulio, lęšio, netaisykllingos formos, jų skersmuo – nuo kelių mm iki keliasdešimties cm. Dažnai konkrecijas sudaro mangano, geležies oksidai, sideritas, fosforitas, markazitas, titnagas.
* '''Varveklis''' susidaro uolienos poroje, plyšyje, tuštumoje, mineralinei medžiagai nusėdant iš tirpalų. Varvekliai būna rutuliškos, netaisyklingos formos, lygiu blizgančiu paviršiumi, (pvz., rudieji limonito, raudonieji hematito stiklo galvos formos varvekliai), cilindriški. Pastariesiems priklauso stalaktitai (tuštumose iš viršaus augantieji varvekliai) ir stalagmitai (iš apačios augantieji). Dažniausiai varveklius sudaro kalcitas, limonitas, chalcedonas, malachitas.
Lapelių, pluoštelių, žvynelių formos agregatus sudaro piroliuzitas, limonitas, masyvius (slaptai kristalinius) – opalas, chalcedonas, limonitas ir kiti mineralai.
* '''Pseudomorfozė''' – mineralinis kūnas, kuris turi jam nebūdingą išorinę formą.Dažniausiai pasitaikanti pseudomorfozė yra suakmenėjimas, kuris susidaro, kai gyvio ar augalo vietoje nusėda mineralinė medžiaga, pakeičianti organinę medžiagą. Dažnai pirito vietoje nusėda azurito vietoje – kalcito arba gipso vietoje susidaro kvarco arba chalcedono pseudomorfozės.

== Mineralų fizikinės savybės ==
* '''Kristalo struktūra ir habitas'''. Kristalo išorinė forma, priklausanti nuo kristalinės gardelės.
* '''Kietumas'''. Nustatomas pagal Moso skalę nuo 1 iki 10.
* '''Blizgesys'''. Priklausomai nuo mineralo atspindžio skiriami 4 pagrindiniai blizgesiai:
** stiklinis (mineralai, kurių lūžio rodiklis 1.3-1.9),
** deimantinis (tokių mineralų nedaug, pvz., sfaleritas),
** metalinis (daugiausia metalų grynuolių: piritas, chalkopiritas, galenitas)
** pusiau metalinis (cinoberis, hematitas),
Be šių pagrindinių blizgesių dar išskiriami:
** '''matinis''',
** '''šilko''',
** '''riebus''',
** '''perlamutrinis'''.
* '''Spalva''':
** ideochomatinė. Priklauso nuo kristalo struktūros ar chromatoforų,
** alochromatinė. Kristalai spalvą įgauna dėl priemaišų,
** pseudochromatinė. Kristalo spalva atsiranda dėl interferencijos (gana retas atvejis),
* '''Brėžis'''. Miltelių brėžiama spalva (ji gali skirtis nuo kristalo spalvos, pvz hematitas yra rudas, o brėžis raudonas).
* '''Lūžio rodiklis'''. Visada didesnis už 1 ir skirstomi pagal tris kristalografines ašis.
* '''Skalumas'''. Skiriamos 5 skalumo grupės:
#(itin) tobulai skalūs (žėrutis),
#tobulo skalumo (halitas, galenitas, kalcitas),
#vidutinio skalumo (raginukė, lauko špatas),
#netobulo skalumo,
#neskalūs (apatitas). 
* '''Tekstūra'''.
* '''Specifinis tankis'''.
* Kitos savybės:
** fluorescensija. Ultravioletinių spindulių atspindėjimas,
** magnetizmas,
** radioaktyvumas,
** reakcija su rūgštimis.

== Mineralų klasifikacija ==
Mineralai gali būti klasifikuojami pagal jų cheminę sudėtį, o tiksliau pagal anijonus.

=== Silikatų klasė===
Detaliau žiūr. Silikatai

Silkatais vadinami mineralai, kurių cheminėje sudėtyje yra silicio ir deguonies. Šiai grupei priskiriami piroksenai, amfibolai, granatai, feldšpatai ir žėručiai.

=== Karbonatų klasė ===
Karbonatais vadinami mineralai, kurių anijonas yra (CO<sub>3</sub>)<sup>2-</sup>. Tai kalcio karbonatai), magnio karbonatas), geležies karbonatas). Didžioji dalis karbonatų susidaro jūrose iš organizmų. Taip pat karbonatai randami evaporitinėse uolienose. Prie karbonatų priskiriami retesni mineralai – nitratai ir boratai.

=== Sulfatų klasė ===
Visi sulfatai turi sulfato joną SO<sub>4</sub><sup>2-</sup>. Sulfatai dažnai pasitaiko evaporitinėse uolienose, kurios nusėda pamažu garuojant didelės mineralizacijos vandeniui. Taip pat šie mineralai randami hidroterminėse plyšių sistemose, šalia sulfidinių mineralų. Kitas sulfatų susidarymo būdas – sulfidinių mineralų stroncio sulfatas), bario sulfatas), gipsas (hidratuotas kalcio sulfatas). Sulfatų klasei taip pat priskiriami chromatai, molibdatai, selenatai, sulfitai ir teluritai.

=== Halogenidų klasė ===
Halogenidų tai dažniausiai evaporitiniai mineralai: natrio chloridas), silvinas (kalio chloridas), amonio druska (amonio chloridas). Halogenidų kalsei priklauso kiti mineralai, kurių anijonai yra fluoridas, chloridas, jodidas.

=== Oksidų klasė ===
Oksidai – ypatingai svarbi mineralų klasė. Daugelis rūdų – oksidai. Dažniausiai pasitaikantys oksidai yra chromo oksidas), titano oksidas) ir žinoma vandenilio oksidas).

=== Sulfidų klasė ===
Daugelis sulfidų klasės mineralų naudojami kaip metalų rūda. Dažniausiai pasitaikantys sulfidai yra vario geležies sulfidas), švino sulfidas), cinko sulfidas). Šiai klasei taip pat priklauso selenidai, teluridai, arsenidai.

=== Fosfatų klasė ===
Fosfatų grupei priklauso mineralai kurių anijonas yra AO<sub>4</sub> formos. A gali būti fosforas, stibis, arsenas ar vanadis. Labiausiai paplitęs fosfatas yra apatitas.

A '''mineral''' is a naturally occurring substance  formed through geological processes that has a characteristic chemical composition, a highly ordered atomic structure and specific physical properties. A rock, by comparison, is an aggregate of minerals and need not have a specific chemical composition. Minerals range in composition from pure elements and simple salts to very complex silicates with thousands of known forms.<ref name=Klein>Klein, Cornelis and Cornelius Hurlbut, Jr. (1985) ''Manual of Mineralogy'', Wiley, 20th ed., ISBN 0-471-80580-7</ref> The study of minerals is called mineralogy.
right|300px|thumb|An assortment of minerals. 

==Mineral definition and classification==
To be classified as a true mineral, a substance must be a solid and have a crystalline structure. It must also be a naturally occurring, homogeneous substance with a defined chemical composition. Traditional definitions excluded ''organically derived'' material. However, the International Mineralogical Association in 1995 adopted a new definition: 
:a mineral is an element or chemical compound that is normally crystalline and that has been formed as a result of geological processes.<ref name=Nickel> http://www.minsocam.org/msa/ima/ima98(04).pdf Ernest H. Nickel, 1995, ''The definition of a mineral'', The Canadian Mineralogist, vol. 33, pp. 689 - 690</ref>
The modern classifications include an ''organic class'' - in both the new Dana and the Strunz classification schemes.<ref name=Dana> http://www.mindat.org/dana.php?a=50 Dana Classification 8th edition - ORGANIC COMPOUNDS</ref><ref name=Strunz> http://www.mindat.org/strunz.php?a=9 Strunz Classification - Organic Compounds</ref>

The end members of a mineral system. For example the plagioclase feldspars comprise a continuous series from sodium-rich albite (NaAlSi<sub>3</sub>O<sub>8</sub>) to calcium-rich anorthite (CaAl<sub>2</sub>Si<sub>2</sub>O<sub>8</sub>) with four recognized intermediate compositions between. Mineral-like substances that don't strictly meet the definition are sometimes classified as mineraloids. Other natural-occurring substances are nonminerals. Industrial minerals is a market term and refers to commercially valuable mined materials (see also Minerals and Rocks section below).

A '''crystal structure''' is the orderly geometric spatial arrangement of atoms in the internal structure of a mineral. There are 14 basic crystal lattice arrangements of atoms in three dimensions, and these are referred to as the 14 "Bravais lattices". Each of these lattices can be classified into one of the six crystal systems, and all crystal structures currently recognized fit in one Bravais lattice and one crystal system. This crystal structure is based on regular internal atomic or ionic arrangement that is often expressed in the geometric form that the crystal takes. Even when the mineral grains are too small to see or are irregularly shaped, the underlying crystal structure is always periodic and can be determined by X-ray diffraction.

Chemistry and crystal structure together define a mineral. In fact, two or more minerals may have the same chemical composition, but differ in crystal structure (these are known as ''polymorphs''). For example, pyrite and marcasite are both iron sulfide, but their arrangement of atoms differs. Similarly, some minerals have different chemical compositions, but the same crystal structure: for example, halite (made from sodium and chlorine), galena (made from lead and sulfur) and periclase (made from magnesium and oxygen) all share the same cubic crystal structure.

Crystal structure greatly influences a mineral's physical properties. For example, though diamond and graphite have the same composition (both are pure carbon), graphite is very soft, while diamond is the hardest of all known minerals. This happens because the carbon atoms in graphite are arranged into sheets which can slide easily past each other, while the carbon atoms in diamond form a strong, interlocking three-dimensional network.

There are currently more than 4,000 known minerals, according to the International Mineralogical Association, which is responsible for the approval of and naming of new mineral species found in nature. Of these, perhaps 100 can be called "common," 50 are "occasional," and the rest are "rare" to "extremely rare."

=== Differences between minerals and rocks ===
A mineral is a naturally occurring, inorganic solid with a definite chemical composition and a specific crystalline structure. A rock is an aggregate of one or more minerals.  (A rock may also include organic remains and chlorite, kaolin, calcite, epidote, olivine, augite, hornblende, magnetite, hematite, limonite and a few other minerals.<ref name=EB1911></ref> Over half of the mineral species known are so rare that they have only been found in a handful of samples, and many are known from only one or two small grains.

Commercially valuable minerals and rocks are referred to as mined for economic purposes are referred to as ores (the rocks and minerals that remain, after the desired mineral has been separated from the ore, are referred to as tailings).

==== Mineral composition of rocks ====
A main determining factor in the formation of minerals in a rock mass is the chemical composition of the mass, for a certain mineral can be formed only when the necessary elements are present in the rock. Calcite is most common in limestones, as these consist essentially of calcium carbonate; quartz is common in sandstones and in certain igneous rocks which contain a high percentage of silica.

Other factors are of equal importance in determining the natural association or weather or decay and are replaced by new combinations. The chlorite, mountain building, it may be converted into a gneiss not very different in mineralogical composition though radically different in structure to the granite which was its original state.<ref name=EB1911 />

=== Physical properties of minerals ===
Classifying minerals can range from simple to very difficult. A mineral can be identified by several physical properties, some of them being sufficient for full identification without equivocation. In other cases, minerals can only be classified by more complex chemical or X-ray diffraction analysis; these methods, however, can be costly and time-consuming. 

Physical properties commonly used are:<ref name=Klein/>
* ''Crystal structure and habit'': See the above discussion of crystal structure. A mineral may show good crystal habit or form, or it may be massive, granular or compact with only microscopically visible crystals.

thumb|100px|Talc
thumb|100px|Rough diamond.
* ''Hardness'': the physical hardness of a mineral is usually measured according to the Mohs scale. This scale is relative and goes from 1 to 10. Minerals with a given Mohs hardness can scratch the surface of any mineral that has a lower hardness than itself. 

**Mohs hardness scale:<ref>http://volcanoes.usgs.gov/Products/Pglossary/mineral.html USGS Photo glossary of volcano terms</ref>
# Talc Mg<sub>3</sub>Si<sub>4</sub>O<sub>10</sub>(OH)<sub>2</sub> 
# Gypsum CaSO<sub>4</sub>·2H<sub>2</sub>O 
# Calcite CaCO<sub>3</sub> 
# Fluorite CaF<sub>2</sub> 
# Apatite Ca<sub>5</sub>(PO<sub>4</sub>)<sub>3</sub>(OH,Cl,F) 
# Orthoclase KAlSi<sub>3</sub>O<sub>8</sub> 
# Quartz SiO<sub>2</sub> 
# Topaz Al<sub>2</sub>SiO<sub>4</sub>(OH,F)<sub>2</sub> 
# Corundum Al<sub>2</sub>O<sub>3</sub> 
# Diamond C (pure carbon)

* ''Lustre'' indicates the way a mineral's surface interacts with light and can range from dull to glassy (vitreous).
**Metallic -high reflectivity like metal: galena and pyrite
**Sub-metallic -slightly less than metallic reflectivity: magnetite
**Non-metallic lusters:
***''Adamantine'' - brilliant, the luster of diamond also cerussite and anglesite
***''Vitreous'' -the luster of a broken glass: quartz
***''Pearly'' - iridescent and pearl-like: talc and apophyllite
***''Resinous'' - the luster of resin: sphalerite and sulfur
***''Silky''  - a soft light shown by fibrous materials: gypsum and chrysotile
***Dull/earthy  -shown by finely crystallized minerals: the kidney ore variety of hematite

* ''Color'' indicates the appearance of the mineral in reflected light or transmitted light for translucent minerals (i.e. what it looks like to the naked eye).
**''Iridescence'' - the ''play of colors'' due to surface or internal interference. Labradorite exhibits internal iridescence whereas hematite and sphalerite often show the surface effect.
* ''Streak'' refers to the color of the powder a mineral leaves after rubbing it on an unglazed porcelain ''streak plate''. Note that this is not always the same color as the original mineral.
* ''Cleavage'' describes the way a mineral may split apart along various planes. In thin sections, cleavage is visible as thin parallel lines across a mineral.
* ''Fracture'' describes how a mineral breaks when broken contrary to its natural cleavage planes.
** ''Chonchoidal fracture'' is a smooth curved fracture with concentric ridges of the type shown by glass.
** ''Hackley'' is jagged fracture with sharp edges.
** ''Fibrous''
** ''Irregular''
* ''Specific gravity'' relates the mineral mass to the mass of an equal volume of water, namely the density of the material. While most minerals, including all the common rock-forming minerals, have a specific gravity of 2.5 - 3.5, a few are noticeably more or less dense, e.g. several sulfide minerals have high specific gravity compared to the common rock-forming minerals.
* Other properties: tenacity (response to mechanical induced changes of shape or form), piezoelectricity and reactivity to dilute acids.

=== Chemical properties of minerals ===
Minerals may be classified according to chemical composition. They are here categorized by crust. The list follows the Dana classification system.<ref name=Klein /><ref>http://www.minerals.net/mineral/sort-met.hod/dana/dana.htm Dana classification - Minerals.net</ref>

==== Silicate class ====
thumb|[[quartz]]
The largest group of minerals by far are the '''silicates''' (most rocks are ≥95% silicates), which are composed largely of silicon and oxygen, with the addition of ions such as aluminium, magnesium, iron, and calcium. Some important rock-forming silicates include the feldspars, quartz, olivines, pyroxenes, amphiboles, garnets, and micas.

==== Carbonate class ====
The '''evaporitic settings (e.g. the Great Salt Lake, Utah) and also in karst regions, where the dissolution and reprecipitation of carbonates leads to the formation of caves, stalactites and stalagmites. The carbonate class also includes the nitrate and borate minerals.

==== Sulfate class ====<!-- This section is linked from Sulfur -->
'''evaporitic settings where highly saline waters slowly evaporate, allowing the formation of both sulfates and halides at the water-sediment interface. Sulfates also occur in celestine (strontium sulfate), barite (barium sulfate), and gypsum (hydrated calcium sulfate). The sulfate class also includes the chromate, molybdate, selenate, sulfite, tellurate, and tungstate minerals.