'''Aktiengesellschaft''' (; abbreviated '''AG''') is a German term that refers to a shares, i.e. owned by UK is PLC. It is generally considered equivalent to an S.A. when comparing with other civil-law jurisdictions.

Several countries have similar forms of company: Открытое акционерное общество'', OAO), and below), although their structures differ (for instance, an Italian S.p.A. is closer to a French S.A. than a German AG).

==Meaning of the word==
The German word ''Aktiengesellschaft'' is a compound noun made up of two elements: ''Aktien'' meaning Polish the two types of share are called ''akcja'' and ''udział''.

==Reasons for setting up a corporation==
When a corporation is started, it often must collect a lot of money to pay for startup costs, and banks provide only a limited amount, especially if it is unknown whether that corporation is going to earn enough money to repay all the loans plus interest on time. However, some members of the public will take a risk and provide money in exchange for a piece of paper, or just a book entry, that can be sold to others on the stock market, and that has a value that fluctuates, depending on, for example, whether the shares concerned will pay dividends, and if so, how much per year, or what percentage of the current price of the shares.  Also, shares usually come with voting rights, so shareholders can dictate the direction of the company, and the power one holds depends on the amount of shares that one possesses.

==Legal basis==
The legal basis of the AG is, in Germany and Austria, the respective [http://www.bundesrecht.juris.de/bundesrecht/aktg/gesamt.pdf Aktiengesetz] (abbr. AktG), in Switzerland a part of the ''Obligationenrecht'' (OR). As the law requires all corporations to specify their legal form (which gives the limitation of liability) in the name, all German and Austrian stock corporations bear ''Aktiengesellschaft'' or ''AG'' as part (usually suffix) of their name.

'''Aktiebolag''' (förkortas ''AB'' i Sverige och ''Ab'' i Finland) är en ursprungligen engelsk bolagsform som utmärks av att samtliga ägare saknar personligt ansvar för företagets förbindelser, att antalet delägare är obegränsat samt att det krävs ett signifikant insatskapital, så kallat aktiekapital.

=Sverige=

I Sverige regleras aktiebolag i Aktiebolagslagen (SFS 2005:551), som ersatte 1975 års lag. Lagen kan anses vara en av de viktigaste spelreglerna för svenskt näringsliv, då den utgör ett standardkontrakt för bolagsavtal mellan partner som vill göra affärer med varandra utan personligt risktagande utöver satsat aktiekapital. Detta anses minska den osäkerhet och de utökade transaktionskostnader som individuella bolagsavtal skulle innebära.

==Aktiebolag som organisationsform==
Ett aktiebolag kännetecknas av att ägarna har ett begränsat ansvar för bolagets verksamhet. En aktieägare riskerar i princip bara sitt inbetalda kapital och är i övrigt skyddad. Detta skall dock inte förväxlas med styrelseledamöter och VD som däremot har ett långtgående ansvar för bolagets verksamhet. Om ett aktiebolag ägnar sig åt olaglig verksamhet eller t.ex. förskingrar pengar från bolaget kan både styrelseledamöter och VD ställas till ansvar för detta i domstol. Aktieägarna röstar varje år på bolagsstämman i frågan om styrelsen skall beviljas ansvarsfrihet för det gångna året.

==Aktiekapital==
Som utvecklas närmare nedan har svenska privata aktiebolag har ett krav på ett lägsta aktiekapital om 100 000 kronor. Det är den minsta insats aktieägarna måste göra för att bilda ett aktiebolag. För ett publikt (får handlas på börsen) aktiebolag är det lägsta beloppet 500 000 kronor. Det finns ingen gräns uppåt och ett bolag kan alltså ha hur stort aktiekapital som helst.

Aktiebolagsformen ger en garanti gentemot omvärlden att det finns ett aktiekapital i botten som ger bolaget finansiell stadga. Aktiekapitalet utgör ''bundet'' likvideras. Annars kan styrelseledamöterna bli personligt ansvariga för de skulder bolaget drar på sig.

==Privata och publika aktiebolag==
I Sverige skiljer man på ''privata'' och ''publika'' aktiebolag (:en:public company). Endast publika aktiebolag får sprida sina aktier till allmänheten, notera aktier på aktiebörs eller marknadsplats, utfärda optioner, med mera. Publika aktiebolag måste ha minst 500 000 kronor i aktiekapital samt betecknen ''(publ.)'' efter firmanamnet. Det finns även skarpare krav vad gäller tillsättning av styrelseledamöter, styrelsens och VD:s informationsplikt gentemot aktieägare med mera. I ett publikt AB får styrelsens ordförande och VD inte vara samma person. Ett privat aktiebolag har för närvarande ett krav på ett minimikapital om 100 000 kronor. Observera dock att i en utredning genomförd på uppdrag av regeringen av advokaten och rättsvetenskapsmannen Carl Svernlöv som överlämnades till justitieminister Beatrice Ask under våren 2008 har det föreslagits att kravet på minsta aktiekapital i privata aktiebolag ska sänkas från 100 000 kr till 50 000 kr. Förslaget har ännu inte lett till lagstiftning. Se SOU 2008:49 Aktiekapital i privata bolag.

Notera att ett aktiekapital som överstiger 500 000 kr inte innebär att bolaget är publikt. Ett privat bolag kan ha mycket större aktiekapital än så. Jämför med [http://www.forbes.com/2004/11/10/04privateland.html Forbes.com - America's Largest Private Companies], Cargill, Incorporated är ett privat bolag som omsatte 63 miljarder dollar under 2003, med hjälp av 103 000 anställda. Aktiekapitalets del av det egna kapitalet kan dock vara litet om det inte inkluderar eventuell överkursfond, jämför med Google ([http://finance.yahoo.com/q/bs?s=GOOG]) som rapporterade ett aktiekapital på 273 000 dollar (common stock) och en överkursfond (capital surplus) på 2,5 miljarder dollar för tredje kvartalet 2004. På närmare håll finns IKEA, som är en privat koncern. Enbart IKEA AB, moderbolag för den svenska verksamheten och helägt av Ingka Holding B.V i Nederländerna, omsatte året 2004/05 över 24 miljarder kronor och hade ett aktiekapital om 25 miljoner kronor samt ytterligare 2,3 miljarder kronor i bundna och fria medel.

==Juridisk person==
Ett aktiebolag är en juridisk person och kan till exempel ha anställda, ingå avtal, äga tillgångar, låna pengar, bli stämd till domstol och mycket annat. Bolaget företräds av sin styrelse, firmatecknare och/eller VD beroende på vilken fråga det gäller.

==Skattesubjekt==
Ett aktiebolag är dessutom eget skattesubjekt, vilket innebär att bolaget har en egen skattsedel, deklarerar för sina inkomster och betalar skatt på sina vinster.

Det här gör att skiljelinjen mellan ett bolag och dess ägare är mycket tydlig. Till och med i det minsta aktiebolag, där samma person är ägare, styrelseledamot och enda anställd, är man just ''anställd'' i sitt aktiebolag precis som vilken annan anställd som helst. Det kan dock finnas begränsningar för den som är anställd i det företag han eller hon äger. I Sverige får exempelvis en ägare inte låna pengar av sitt eget företag.

==Styrning==
Ett aktiebolag har fyra instanser för sin styrning:

===Bolagsstämma (ägare)===
Bolagsstämman är aktiebolagets högst beslutande organ och består av aktieägarna. Årsstämma skall (som namnet antyder) hållas en gång per år, då aktieägarna beslutar om de viktigaste frågorna för bolaget. Frågor som behandlas av en bolagsstämma inkluderar val av styrelse och revisor(er) samt ändringar i bolagsordningen. På årsstämma behandlas bl.a. fastställelse av årsredovisning samt fråga om beviljande av ansvarsfrihet. Det kan även finnas andra frågor av särskild betydelse för bolaget som hanteras på stämman. Extra bolagsstämma kan hållas när som helst under året om man behöver besluta i frågor som inte kan vänta till årsstämma.

===Styrelse===
Styrelsen tillsätts vanligen av bolagsstämman och ansvarar för bolagets förvaltning och organisation under räkenskapsåret. En styrelsens viktigare uppgifter är att utse bolagets VD. Hur styrelsen skall se ut stadgas i bolagsordningen. Bolagsordningen kan även stadga att styrelseledamöter skall utses av en nomineringskommitté, något som blir mer och mer vanligt i större bolag.

Styrelsen skall enligt lag utarbeta en ''arbetsordning'' som beskriver hur styrelsearbetet skall bedrivas och fördelas mellan respektive ledamot och eventuell VD. Styrelsen ansvarar kollektivt för bolagets förvaltning, vilket innebär att varje ledamot måste ta ett stort ansvar för att vara insatt även i frågor som ledamoten inte själv handlägger. I styrelsen har varje ledamot en röst. Om man blir nedröstad i en omröstning kan man ''reservera'' sig mot beslutet, vilket innebär att man i protokollet noterar att ledamoten röstade mot beslutet och anför skälen för detta. Detta kan få stor betydelse för hur bolagsstämman väljer att rösta när det gäller ansvarsfrihet för styrelsen samt vid eventuell brottsutredning.

Styrelsens ordförande har ett särskilt ansvar för styrelsearbetet, bland annat genom att tillse att alla frågor behandlas och kommer till beslut samt att kalla ledamöterna till styrelsens sammanträden.

===Verkställande direktör (VD)===
VD tillsätts av styrelsen och ansvarar för bolagets löpande förvaltning. VD har enligt lag rätt att utföra löpande förvaltning som är av sådan karaktär eller omfattning att det inte kan invänta styrelsebeslut, till exempel att skriva under skattedeklarationer. I övrigt är det styrelsen som avgör vilken makt VD skall ha, som vilka avtal VD skall få ingå i bolagets namn med mera. Detta beskrivs i bolagets arbetsordning, som styrelsen ansvarar för.

VD har ett stort ansvar för bolaget och har därför lagenlig rätt att deltaga på styrelsemöten (förutom vid handläggning av vissa frågor, till exempel VD:s ersättning) och få avvikande uppfattning noterad till protokollet även om han eller hon inte sitter i styrelsen.

Privata aktiebolag behöver inte utse VD. Publika aktiebolag ''måste'' ha en VD och det får då inte vara samma person som styrelsens ordförande.

=== Revisor(er) ===
Den ordinarie bolagsstämman utser en eller flera revisorer som för ägarnas räkning granskar bolagets räkenskaper och årsredovisning och kontrollerar styrelsens och VD:s förvaltning av bolaget. Revisorn skriver en revisionsberättelse till årsredovisningen och skall där tillstyrka eller avstyrka bolagets resultat- och balansräkningar, samt föreslå om årsstämman kan till- eller avstyrka ansvarsfrihet för styrelsen och verkställande direktören. 

Revisorer i aktiebolag är numera skyldiga att rapportera till polis och åklagare om de misstänker ekonomisk brottslighet i bolaget.
I vissa fall skall även revisionsberättelsen insändas till Skatteverket, till exempel om bolaget inte har fullgjort sin skyldigheter vad gäller redovisning och betalning av skatter och avgifter.

==Aktier==

Den som äger en aktie i ett aktiebolag äger en andel av bolaget. Aktier har därför ett antal egenskaper och nyckeltal kopplade till sig.

===Nominellt belopp===
I och med den nya Aktiebolagslagen (2005:551), som infördes 2006-01-01, togs begreppet nominellt belopp bort. I bolagsordningen behöver inte heller längre det nominella beloppet anges. Istället skall lägsta och högsta antal aktier anges.