'''Arvid Oskar Gustaf Genetz'''  (fødd i Impilahti, død i Helsingfors, var ein finsk språkforskar, poet (under namnet '''Arvi Jännes''', og senator (1901–1905). 

<!--
Genetz julkaisi vain yhden runokokoelman. Hänen tunnetuimmat runonsa ovat ”Herää Suomi”, ”Karjala” ja ”Väinölän lapset”.

== Perhe ==

Arvid Genetzillä oli vaimonsa Evan (o.s. Arppe) kanssa kuusi lasta: pojat Juho, Arvi, Niilo ja  Paavo sekä tyttäret Laura ja Helvi. Saima Harmaja on Lauran tytär.

== Koulutus ja ura ==

Genetz pääsi ylioppilaaksi 1866, valmistui filosofian kandidaatiksi 1871 ja väitteli tohtoriksi 1877. Hän toimi aluksi suomen ja ruotsin opettajana Helsingin lyseoissa mutta pääsi sitten Helsingin yliopiston suomen kielen ja kirjallisuuden dosentiksi 1877. Genetz hoiti jonkin aikaa myös professori August Ahlqvistin virkaa, ja hänet valittiin Ahlqvistin kuoltua suomen kielen ja kirjallisuuden professoriksi 1891. Genetzin kilpakumppani viranhaussa oli tämän vanha oppilas E. N. Setälä.

Setälä oli vaikuttamassa vuotta myöhemmin siihen, että virka jaettiin kahtia suomen kielen ja kirjallisuuden sekä suomalais-ugrilaisen kielentutkimuksen professuureiksi. Jälkimmäinen oli enemmän Genetzin alaa, joten hän siirtyi siihen ja Setälä sai suomen kielen ja kirjallisuuden professuurin. Genetz työskenteli professorina vuoteen 1901 asti.

Genetziä on pidetty modernin saamelaiskielten morfologisia vaihteluja modernilla tavalla, joka muistutti generatiivisessa kielitieteessä myöhemmin käytettyjä syvä- ja pintarakenteen toisistaan erottavia kuvausmalleja. Historiallisen kielitieteen alalla hän oli ensimmäinen joka oivalsi, että saamelaiskielissä oli runsaasti lainoja itämerensuomalaisista kielistä ja että tämä oli avain saamelaiskielten äännehistorian ymmärtämiseen.

Vuosina 1901–1905 Genetz toimi senaattorina.
-->
== Bibliografi ==

'''Arvid Oskar Gustaf Impilahdella – Helsingissä), kirjailijanimeltä '''Arvi Jännes''', oli suomalainen runoilija ja kielentutkija sekä senaattori 1901–1905. Genetz julkaisi vain yhden runokokoelman. Hänen tunnetuimmat runonsa ovat ”Herää Suomi”, ”Karjala” ja ”Väinölän lapset”.

== Perhe ==

Arvid Genetzillä oli vaimonsa Evan (o.s. Juho, Arvi, Niilo ja  Paavo sekä tyttäret Laura ja Helvi. Saima Harmaja on Lauran tytär. Säveltäjä Emil Genetz on Arvid Genetzin veli.

== Koulutus ja ura ==

Genetz pääsi ylioppilaaksi suomen kielen ja kirjallisuuden professoriksi 1891. Genetzin kilpakumppani viranhaussa oli tämän vanha oppilas E. N. Setälä.

Setälä oli vaikuttamassa vuotta myöhemmin siihen, että virka jaettiin kahtia suomen kielen ja kirjallisuuden sekä suomalais-ugrilaisen kielentutkimuksen professuureiksi. Jälkimmäinen oli enemmän Genetzin alaa, joten hän siirtyi siihen ja Setälä sai suomen kielen ja kirjallisuuden professuurin. Genetz työskenteli professorina vuoteen 1901 asti.

Genetziä on pidetty modernin saamelaiskielten morfologisia vaihteluja modernilla tavalla, joka muistutti generatiivisessa kielitieteessä myöhemmin käytettyjä syvä- ja pintarakenteen toisistaan erottavia kuvausmalleja. Historiallisen kielitieteen alalla hän oli ensimmäinen joka oivalsi, että saamelaiskielissä oli runsaasti lainoja itämerensuomalaisista kielistä ja että tämä oli avain saamelaiskielten äännehistorian ymmärtämiseen.

Vuosina 1901–1905 Genetz toimi senaattorina.

== Tuotanto ==