'''מהירות הקול''' היא הצפיפות שלו. בתנאים מסוימים מושפעת מהירות הקול גם מהטמפרטורה והלחץ.

בדרך כלל, כשמדובר במהירות הקול הכוונה היא למהירות הקול באוויר, שהיא כ־344 מטר לשנייה או כ-1232 קמ"ש, בטמפרטורה של 21 מעלות צלזיוס באוויר יבש. בברזל, למשל, מהירות הקול היא אלפי מטרים בשנייה, ובמים מהירות הקול גבוהה פי 4 מהמהירות באוויר. לעומת זאת, בריק מוחלט או בחלל החיצון (שהצפיפות בו היא כאטום אחד למטר מעוקב), גלי הקול אינם יכולים לנוע כלל ולכן קולות אינם "נשמעים" בהם.

באופן כללי מהירות הקול ניתנת בנוסחה:
:<math>
c=\sqrt{\frac{C}{\rho}}
</math>

''C'' מסמל מקדם הקשיחות של החומר ואילו <math>\rho</math> מסמל את צפיפות החומר.

מכיוון שמהירות הקול באוויר תלויה בלחץ האוויר היא תלויה בטמפרטורה ובגובה מעל פני הים.

נוסחה לחישוב מהירות הקול באוויר עפ"י הטמפרטורה:
:<math>
c_{\mathrm{air}} = (331{.}5 + 0{.}6 \cdot \vartheta) \ \mathrm{m/s}
</math>

כאשר <math>\vartheta</math> (תטה) מייצגת את הטמפרטורה בצלזיוס, ו-c מייצג את מהירות הקול באוויר.

ביטוי מדויק יותר:
:<math>
c = \sqrt {\kappa \cdot R\cdot T} 
</math>

כאשר R הוא מסה המולרית של האוויר. (287.05 לאוויר ביחידות של ג'אול לק"ג). κ (כפא) הוא 1.402 לאוויר, והאות T מייצגת את הטמפרטורה בקלווין. 

לציון מהירותם של עצמים כמו חלליות הנעים ב'''מהירות על קולית''' (מהירות הגבוהה ממהירות הקול) נהוג להשתמש במספר מאך, שהוא היחס בין מהירות העצם בתווך, לבין מהירות הקול באותו תווך. מאך 1 שווה למהירות הקול, מאך 2 הוא פי 2 ממהירות הקול וכן הלאה.

'''Äänen nopeus''' ilmassa on 342 metriä sekunnissa (20 °C) taajuudesta riippumatta. Kiinteissä rakenteissa äänen nopeus vaihtelee materiaalista riippuen 3&nbsp;400–5&nbsp;400 m/s. Levymäisillä rakenteilla äänen nopeus riippuu taajuudesta. 

Seuraavassa äänennopeuksia (m/s) joillakin materiaaleilla:
* lasi: 5 500–6 000
* alumiini, teräs: 5 100
* puu: 3 400–4 500
* betoni: 4 000
* tiili: 3 600
* jää: 3 100
* vesi: 1 500
* korkki: 500
* ilma: 343
* mineraalivillaeriste: 180

Äänen nopeus riippuu muun muassa lämpötilasta. Äänen nopeus on lämpöliikkeen nopeus kappaleessa. Jos jokin aalto etenee kappaleesta ääntä nopeammin, se on shokkiaalto.

== Äänen nopeus kaasussa ==

Äänen nopeuden yhtälö on
:<math>
c = \sqrt {{\kappa \cdot p}\over\rho}
</math>

:<math>\kappa </math> adiabaattinen vakio, 
:<math>p</math> kaasun paine,
:<math>\rho</math> kaasun tiheys

Ideaalikaasulle:

:<math>
c = \sqrt {\kappa \cdot R\cdot T} 
</math>

Jossa
 
* <math>R</math> 287.05 J/(kg·K) ilmalle , jonka moolimassa
on noin 16, yleinen kaasuvakio R on 
R = 8.314472[15] J · K<sup>-1</sup> · mol<sup>-1</sup>
 
* <math>kappa</math>; (kappa) adiabaattinen indeksi (1.402 ilmalle)
, joskus nimetty gammaksi <math>gamma</math>
* <math>T</math> Lämpötila kelvineinä.

==Ideaalikaasun molekyylien keskinopeus==

Äänen nopeus kaasussa on sama kuin ideaalikaasun molekyylien keskinopeus. Ideaalisen kaasumolekyylin keskinopeus v<sub>k</sub> voidaan laskea seuraavasti:
 
<math>v_k=\sqrt{\frac{3 k T_k}{m}}</math>,

missä
*k=Boltzmannin vakio
*<math>T_k</math>=keskilämpötila kelvineissä
*m=kaasumolekyylin keskimääräinen massa

Kaavasta voidaan kehittää likiarvo molekyylipainon funktiona: