'''Dealul Mitropoliei''' (Romanian for "Metropolitanate Hill"), also called '''Dealul Patriarhiei''' or "Patriarchate Hill", is a small hill in Romanian Orthodoxy: the headquarters of the Romanian Patriarchy and the residence of the Patriarch are both located here.

A series of events in the history of Romania is closely linked to this place, for until 1997, the Chamber of Deputies of Romania as well as the Great National Assembly met in the Palace of the Chamber of Deputies in the Patriarchal complex. Also here, in the building where the Princely Divan met, Alexander John Cuza was elected prince of Moldavia and Wallachia.
thumb|600px|Dealul Mitropoliei - from left to right, the Palace of the Chamber of Deputies, the Romanian Patriarchal Cathedral, the Patriarchal Palace (farther away behind the church)

==History==
250px|thumb|Bucharest at the beginning of the 19th century. Dealul Mitropoliei is in the centre of the drawing; [[Curtea Arsă to the left and Radu Vodă Monastery to the right (drawing by R. Bielitz)]]
250px|thumb|Scene atop the hill from 1832
In about 1650 the hill was covered in grapevines owned by the country's General Miloradovich (d. 1825), and one commemorating the 1655 revolt of the ''seimeni'', during the reign of Constantin Şerban, against the boyars. The ''seimeni'' were a regiment of 2,000 foreign soldiers, drawn up by the prince, whose mission was to fight in foreign wars. During this revolt Papa Brâncoveanu, Constantin's father, was killed. Preda, Papa's father, later assassinated by Radu Mihnea, raised a wooden cross on the spot where his son was killed. Later, one of Constantin Brâncoveanu's sons, Constantin Beizadea, replaced the wooden cross with one of stone, still preserved, with an inscription stating it was built on July 20, 1713.

In 1859, the election of Alexander John Cuza as prince of Moldavia and Wallachia was greeted with widespread acclaim by the two provinces' inhabitants. However, there existed in Wallachia a conservative movement opposed to Cuza's victory. As the conservatives held a majority in the electoral assembly, the unionists decided to gather together a crowd during the sessions of 24, ''caimacam'''s office decided to move two battalions of troops in the middle of the masses on the hill and to use force to disperse them. Due to pressure from the masses and the desire to avoid a bloodbath, General Barbu Vlădoianu was compelled to order his troops to return to their barracks. On the evening of January 23 the conservatives realised that they could not depend on the army to sustain their position, so the following day the assembly voted unanimously to support Vasile Boerescu's motion that Cuza be proclaimed prince of Moldavia and Wallachia.

==Sites==

The Pascha, dense crowds throng the hill, a practice that did not abate even under the Communist regime.

===Romanian Patriarchal Cathedral===
250px|thumb|Romanian Patriarchal Cathedral
250px|thumb|left|The cathedral in 1837
The cathedral, dedicated to Saints Constantine and Helen, was built between 1654 and 1658 by Constantin Şerban and his wife Bălaşa, and consecrated under Mihnea III in 1658. Soon afterwards, the church became Wallachia’s metropolitan cathedral. In 1925 the Metropolitanate was elevated to the rank of Patriarchate.

As is usual for churches of that time and place, the builder’s name is unknown. The officials (''dregători'') were ''logofăt'' Radu Dudescu and Gheorghe Sufariu.

Broadly speaking, the building is a copy of Curtea de Argeş Cathedral; the cupolas resemble those of Neagoe Basarab’s church. The cathedral was restored several times (in 1792-99, 1834-39, 1850, 1886 and 1932-35), for which reason the present building is no longer in its original form, various finishing touches and adjustments having been made over time. Inside are the relics of Saint Dimitrie Basarabov (Dimitrie the New), preserved in a silver coffin, having been brought from Bulgaria on July 13, 1774.

===Chapel of the Patriarchal Palace===

The chapel is the most valuable building on Dealul Mitropoliei.<ref>Ionescu, p. 252.</ref> Built in the 17th century along with the palace, the chapel was rebuilt in 1723. Its dedication is found on a Greek inscription inside, painted above the door. The inscription, in verses by the poet Nicolae Mavrocordat and Metropolitan Daniil Topoloveanu (1719-1731) are presented as being its founders, when in fact they were its restorers.<ref>Ionescu, p. 253.</ref>

===Bell-tower===
250px|thumb|left|Bell-tower
When the bell-tower (''clopotniţa'') was built, the monastic complex was surrounded by walls, the buildings being located within a yard bounded by these walls. In 1698, Constantin Brâncoveanu ordered the construction of a traditional entrance-gate, that is, in the form of a bell-tower. The edifice was restored in 1956-58.

It was beneath this bell-tower that Barbu Catargiu, the first Prime Minister of Romania, was assassinated at five o’clock in the evening on June 20, 1862. He had arrived on the hill to give a speech before the Assembly of Deputies, in session in the nearby Palace of the Chamber of Deputies.

===Patriarchal Palace===
250px|thumb|Patriarchal Palace, entrance
The building that is today the Patriarchal Palace (''Palatul Patriarhal'') was built under Constantin Şerban and was intended to house the monastery’s starets. After 1688, when Radu Leon named the monastery the country’s metropolitan cathedral, the old palace was rebuilt; over time, it was expanded and new wings were added. Between 1932 and 1935 the architect Gheorghe Simotta added a new section to the palace, today its main area, which includes a large throne room, chancelleries, the Patriarch’s apartment and several other rooms.

'''Dealul Mitropoliei''' sau '''Dealul Patriarhiei''' este o colină din Patriarhiei Române şi reşedinţa Patriarhului.

O serie de evenimente din istoria Românei sunt strâns legate de acest loc deoarece până în anul 1997, în Palatul Camerei Deputaţilor din complexul Patriarhiei - astăzi Palatul Patriarhiei, a fost sediul Camerei Depuaţilor, respectiv sediul Adunării Deputaţilor. Tot aici, în clădirea în care se întrunea Divanul Domnesc, Moldovei şi al Ţării Româneşti. 
thumb|Dealul Mitropoliei - de la stânga la dreapta Palatul Camerei Deputaţilor, Biserica Patriarhiei, Palatul Patriarhiei (în plan îndepărtat în spatele bisericii)|600px
==Istoric==
250px|Bucureştiul la începutul secolului al XIX-lea, în centrul desenului este reprezentat Dealul Mitropoliei, la stânga [[Curtea Arsă, la dreapta thumb
În 1650 dealul era acoperit de viţă de vie aflată în proprietatea voievozilor ţării. Complexul mănăstiresc era încojurat cu ziduri, precum o cetate, începând cu clopotniţa construită de Constantin Brâncoveanu. În interiorul curţii existau 3 cruci de piatră: una sculptată în amintirea Mitropolitului Teodosie, alta în cinstea generalului Miloradovici, iar alta care aminteşte de răscoala semenilor din 1652, în timpul lui Constantin Şerban, împotriva boierilor. Semenii era un regiment format din 2000 de soldaţi străini doar pentru a lupta în războaie, întemeiat de Matei Basarab. În timpul acestei răscoale a fost omorât Papa Brâncoveanu, tatăl lui Constantin Brâncoveanu. Bunicul lui Constantin Brâncoveanu, Preda, asasinat mai târziu de Radu Mihnea, ridică pe locul în care a fost asasinat fiul său Papa Brâncoveanu o cruce de lemn în memoria acestuia. Mai târziu, unul din fiii lui  Constantin Brâncoveanu, Constantin Beizadea, au înlocuit crucea cu una de piatră,  păstrată până astăzi, conform înscripţiei de pe ea, a fost construită în 20 iulie 1713.

În 1859 alegerea lui Alexandru Ioan Cuza ca domn al Moldovei şi Ţării Româneşti, a fost primită cu bucurie de locuitorii celor două provincii. Cu toate acestea în Ţara Românească exista o mişcare conservatoare care se opunea victoriei alesului partidei naţionale. Deoarece partea conservatoarea avea o majoritate în Adunarea electivă, mişcarea unionistă a hotărât adunarea unei mulţimi la şedinţele din 22-24 ianuarie 1859. Cei peste 30 000 de oameni strânşi pe Dealul Mitropoliei erau locuitori ai Bucureştiului şi ai împrejurimilor, veniţi pentru a-l susţine pe Alexandru Ioan Cuza şi pentru a ţine sub presiune şedinţele forului legislativ. <ref>http://www.actrus.ro/buletin/2_2003/b1.pdf</ref> Încercând să elibereze adunarea electivă de presiunea maselor, caimacamia Ţării Româneşti a dispus mutarea a două batalioane de soldaţi în mijlocul mulţumii de pe Dealul Mitropoliei şi flosirea forţei pentru a-i dispersa pe aceştia. Datorită presiunii maselor şi din dorinţa de a evita o baie de sânge, generalul Vlădoianu se vede nevoit să ceară trupelor să se retragă în cazărmi. În seara de 23 ianuarie forţele conservatoare observând că nu se poate conta pe oştire îşi schimbă poziţia iniţială, astfel încât în 24 ianuarie Adunarea electivă din Bucureşti votează în unanimitate propunerea lui Vasile Boerescu, Alexandru Ioan Cuza domn al Ţării Româneşi şi al Moldovei.

==Obiective==
Având ca reper biserica patriarhiei, aflată în centrul pieţei de pe Dealul Patriarhiei, celelalte construcţii sunt amplasate astfel: la Vest vechile chilii, transformate ulterior în birourile Patriarhiei, la sud-est Palatul Patriarhal, la est Paraclisul şi Camera Deputaţilor, iar la nord Clopotniţa.
 
250px|thumb|Biserica Patriarhiei
===Biserica Patriarhiei===
:''Pentru detalii, vezi articolul'' Biserica Patriarhiei
Biserica, purtând hramul ''Sfinţii Împăraţi Constantin şi Elena'', a fost construită între anii Constantin Şerban Basarab Cârnul şi soţia acestuia Bălaşa, şi sfinţită de Mihnea al III-lea în 1658. Imediat după sfinţire biserica a fost transformată în Mitropolia ţării. După primul război mondial Mitropolia este transformată în Patriarhie.

Numele meşterului care s-a ocupat de construcţia acestuia este necunoscut, ca la mai toate bisericile de pe teritoriul României, în schimb sunt cunoscuţi dregătorii care au supravegheat construcţia edificiului, logăfătul Radu Dudescu şi Gheorghe Sufariu.

Ca aspect general biserica este o copie a bisericii din Curtea de Argeş, turlele fiind asemănătoare cu biserica lui Neagoe Basarab. Biserica a fost restaurată de mai multe ori, în 1792-1799, 1834-1839, 1850, 1886, 1932-1935, motiv pentru care în prezent construcţia nu mai păstrează forma originală, de-a lungul timpului aducându-i-se diverse completări şi ajustări.  
Biserica adăposteşte moaştele Sfântului Dimitrie Basarabov (Dimitrie cel Nou), aşezate într-o raclă de argint, aduse din Bulgaria la data de 13 iulie 1774.

===Paraclisul Palatului Patriarhal===
:''Pentru detalii, vezi articolul'' Paraclisul Palatului Patriarhal
Paraclisul bisericii este piesa cea mai valoroasă din tot ansamblul mănăstiresc de pe Dealul Mitropoliei.<ref>Grigore Ionescu, p. 252</ref> Clădit în secolul al XVII-lea împreună cu palatul, paraclisul este refăcut 1723. Amintirea acestui moment se regăseşte pe inscripţia grecească din interiorul edificiului, pictată deasupra uşii. Inscripţia este în versuri şi reprezintă opera poetului Dimitrie Notara. Inscripţia prezintă un aspect inexact şi anume Nicolae Mavrocordat şi mitropolitul Daniil Topoloveanu (1719-1731) sunt prezentaţi ca fiind ctitrii lăcaşului de cult, ei de fapt fiind restauratorii acestuia. <ref>Grigore Ionescu, p. 253</ref>
Clopotniţa|250px|thumb
===Clopotniţa din Dealul Patriarhiei===
La momentul zidirii clopotniţei complexul mănăstiresc era înconjurat de ziduri, construcţiile mănăstireşti fiind amplasate în interiorul curţii delimitate de aceste ziduri. În anul 1698 Constantin Brâncoveanu dispune construirea unei porţi de intrare în interiorul mănăstirii conform tradiţiei, adică sub forma unei clopotniţe. 

Clopotniţa a fost restaurată între anii 1956-1958.