'''Ašvinai (Ašvinas)''' (sanskritu: अश्विन, asvinau; asvin- „gimę iš arklio“, „turintys arklius“, plg. lietuvių „ašvienis“) – vedų ir induizmo mitologijoje dieviški broliai-dvyniai, gyvenantys dausose.

== Vaidmuo ==

„Rigvedoje“ jiems paskirti 54 himnai (pagal dažniausiai minimus, Ašvinai eina po Indros, Agnio, Somos). Ašvinai priklauso dangaus dievybėms ir susiję su rytinėmis ir vakarinėmis sutemomis. Pažadinti Ušasės, jie rieda dangumi virš pasaulio aukso vežimu (triviečiu, trirãčiu, plačiu ir pan.), pasikinkę arklius, paukščius (erelį, gulbes, sakalus) ir t.t., arba plaukia šimtairkliu laivu, ir juos lydi Surja. Jie apvažiuoja per dieną Visatą ir veja tamsą. Rytais juos pašaukia pas save meldžiantieji. 

Ašvinai – laiko žinovai (''Rigveda'' VIII 5, 9, 21), juos pagimdė dausos, jų vieta abiejuose pasauliuose. Ašvinai – gelbėtojai, padedantys varge (I 118, 6-10 ir kt.); jie neša dovanas, arijams (I 117, 21), turtus, maistą, arklius, karves, jaučius, vaikus, šviesą, laimę, pergalę, suteikia ilgą gyvenimą, gyvybinę jėgą; jie gina ir apdovanoja dainininkus.

Pabrėžiamas ašvinų, kaip dieviškųjų gydytojų, vaidmuo (ašvinai – „dieviškieji gydytojai“, „visažiniai“): jie sugrąžina gyvybę mirusiesiems (I 117, 7, 24; X 65, 12 ir kt.), išgydo aklus ir šlubius (I 112, 8; 117, 19; X 39, 3; ''„Upamanjų), atlieka kitus stebuklingus darbus. Jie gelbėja skęstančiuosius vandens gelmėse (istorija apie Bhudžjų); jie duoda patarimą Šunahšepai, kaip išsigelbėti nuo kerų (''„Aitarėja-brahmana“'' VII; ''„Ramajana“'' I ir kt.). Ši funkcija išlieka ir vėlesniuose tekstuose („Mahabharatoje“, „Gopatha-brahmana“ ir kt.).

Ašvinai yra susiję su medumi (jie duoda jį bitėms, šlakšto juo aukas, veža medų vežime ir kt.) ir su Indijoje senas svaiginantis gėrimas iš medaus buvo pakeistas soma.

Ašvinai yra nepakantūs svetimiems; jie stoja į kovą su piktomis dvasiomis, ligomis, gobšuoliais ir pavyduliautojais. Iš visų vedų panteono dievybių būtent ašvinai glaudžiausiai susiję su soliarinėmis dievybėmis ir, kaip ir pastarieji, dalyvauja vestuvių ritualuose („Rigveda“ X 85).

== Vaizdavimas ==

Ašvinai vaizduojami jaunais (jie yra patys jauniausi iš dievų, bet tuo pačiu ir patys seniausi, „Rigveda“ VII 62, 5), stipriais, gražuoliais, trykštančiais sveikata. Pabrėžiamas jų ryškumas, lotoso; jie yra šokėjai (VI 63, 5). Juos lygina su paukščiais (ereliais, žąsimis), jaučiais, buivolais, gazelėmis ir t.t.

== Ašvinai, kaip pora ==

Svarbiausia jų ypatybė – buvimas poroje („Rigveda“ III 39, 3 ir kt.); ir, nors ašvinai – dvyniai, kai kada tvirtinama, kad jie gimė atskirai (V 73, 4); pasak senovės indų kalbos leksikografo Jaskės (''„Nirukta“'' XII 2), vienas iš ašvinų – nakties sūnus, kitas – aušros sūnus (vienas – Surjos dukterimi (Ašvinai kartu yra jos vyrai ir Somos piršliai, X 85); Jų bendras sūnus – pandavoms Nakulai ir Sahadevai, jie yra tėvai atskirai.
Ašvinai veikia išvien kartu su Indra, Rudra, Vač, Soma ir t.t.

The '''Ashvins''' (Vedic gods symbolising the shining of sunrise and sunset, appearing in the sky before the dawn in a golden chariot, bringing treasures to men and averting misfortune and sickness.  

They are the doctors of gods and are devas of Ayurvedic medicine. They are called '''Nasatya''' (dual '''' "kind, helpful" in the Rigveda; later, Nasatya is the name of one twin, while the other is called '''Dasra''' ("enlightened giving"). By popular etymology, the name '''' was analysed as ''na+asatya'' "not untrue"="true".

In the epic Mahabharata, King Pandu's wife Madri is granted a son by each Ashvin God and bears the twins Nakula and Sahadeva who, along with the sons of Kunti, are knowns as the Pandavas. 

To each one of them is assigned the number 7 and to the pair the number 14.

Ashvini is the name of an asterism in Indian astronomy, later identified with the mother of the Ashvins. This asterism forms the first of the 27 asterisms that form the zodiac in Indian astronomy. This star is identified as Hamal, the brightest star in the constellation of Aries (Alpha Arietis)