{{Infobox Military Unit
|unit_name=Satakundskaya Flotilla
|image=300px
|caption=The Satakunta Flotilla wintering over in Mustalahti Harbor, Tampere, 1917.
|dates=1916–1917
|country=Russian Empire
|allegiance=
|branch= Imperial Russian Navy
|type= Gunboat unit
|role= Brown water warfare
|size= Three converted tugs and a number of<br>requisitioned motorboats.<br>Manned by 100+ matrose.
|command_structure=
|current_commander=
|garrison=Mustalahti
|ceremonial_chief=
|colonel_of_the_regiment=
|nickname=
|patron=
|motto=
|colors=
|march=
|mascot=
|battles= World War I
|notable_commanders=Captain of 2nd rank Shablin
|anniversaries=
}}

The '''Satakundskaya Flotilla''' () was a First World War from spring  1916 until winter 1917. In Finnish sources, the unit is often called '''Satakunta Fleet''' (). The name of the unit derives from historical province where Lake Näsijärvi was located at the time, but the Finnish version is likely a mistranslation of ''flotilla''.

==Operational history==
The flotilla was founded during spring 1916, as the Russian military commissioned the Finnish SS ''Tarjanne'', SS ''Kuru'' and SS ''Pohjola'' and the tugs ''Murole'' and ''Näsijärvi''. In addition, civilian motorboats were requisitioned for military use. The ships were manned by their original Finnish crew, commanded by their Finnish masters subordinated to a Russian officer. The passenger ships were armed with 75&nbsp;mm naval guns, manned by Russian matrose. The flotilla was commanded by Captain of 2nd rank Shablin, who used the ''Tarjanne'' as his flagship. The Russian contingent of the flotilla numbered circa 100 men, housed in a storage building at Mustalahti harbor.<ref>[http://www.uta.fi/koskivoimaa/valta/1900-18/nasi.htm Hoppu, T. Satakunnan laivasto Näsijärvellä]. Koskesta voimaa. University of Tampere. Retrieved 2008-02-25. </ref>

During its existence, the flotilla carried out no combat actions and never fired its main armament. The passenger ships were not designed to act as gun platforms and their structures would likely have suffered had the guns been used.<ref>[http://www.uta.fi/koskivoimaa/valta/1900-18/nasib.htm Hoppu, T. Laivaston toiminta jäi lyhyeksi] University of Tampere. Retrieved German invasion of Finland, the Satakunta flotilla would probably have been able to prevent the Germans from using Näsijärvi and been able to supply and transport army units in the area of this 100&nbsp;km-long waterway.<ref name="Laivaston">[http://www.uta.fi/koskivoimaa/valta/1900-18/nasib.htm Hoppu, T. Laivaston toiminta jäi lyhyeksi] University of Tampere. Retrieved 2008-02-25. </ref> On the other hand, the flotilla was confined to Lake Näsijärvi, as Tammerkoski prevents all navigation downstream.

==Disbandment and aftermath== 
During the spring 1917, the flotilla was paralyzed, as the Red Guards, then after the the White Guard.

thumb|right|300px|Satakunnan laivasto talvehtimassa talvella [[1917 Mustanlahden satamassa Tampereella]]
'''Satakunnan laivasto''' () oli Näsijärvellä keväästä 1916 talveen 1917. Yksikön nimen tarkka käännös olisi '''Satakunnan laivue''', jota ei kuitenkaan ole perinteisesti käytetty.

Laivue perustettiin keväällä Tarjanteen, Kurun ja Pohjolan sekä hinaajat Muroleen ja Näsijärven Venäjän laivaston käyttöön. Lisäksi käyttöön otettiin moottoriveneitä. Laivoissa oli suomalainen miehistö, jota komensi venäläisen päällikön alaisena aluksen suomalainen kapteeni. Matkustajalaivoihin oli asennettu 75&nbsp;mm laivatykit, joita käyttivät venäläiset matruusit. Laivueen komentajana toimi 2. luokan kapteeni Šablin lippulaivanaan ''Tarjanne''. Venäläisen miehistön kokonaislukumäärä oli noin sata miestä. Nämä oli majoitettu rannalla olleeseen tavaramakasiiniin.

Laivasto ei joutunut olemassaolonsa aikana taistelutoimiin. Matkustajalaivoja ei ollut suunniteltu toimimaan tykkien alustoina, joten niiden rakenteita ei haluttu rasittaa tykkejä käyttämällä. Sen sijaan harjoiteltiin joukkojen kuljetuksia Näsijärvellä. Mahdollisen saksalaisen maihinnousun sattuessa Satakunnan laivue olisi todennäköisesti estänyt saksalaisia käyttämästä Näsijärveä ja kyennyt huoltamaan ja siirtämään joukkoja tämän sata kilometriä pitkän järven alueella.

Keväällä 1917 laivue lamautui maaliskuun vallankumouksen romuttaessa Venäjän armeijan ja laivaston kurin. Purjehduskaudella 1917 laivue ei toiminut mainittavasti ja se siirtyi pois Tampereelta lokakuussa 1917. Matkustajalaivojen tykit jäivät aluksiin, ja niitä käytettiin talvella Suomen sisällissodassa ensin punaisten, sitten valkoisten puolella. 