'''Meem''' on idee, tava, kujund vms infokogum, mis inimkultuuri keskkonnas valdavalt imiteerimise teel levib, paljuneb ja muteerub. Meemideks võivad olla mõtted, ideed, teooriad, harjumused, laulud, tantsud jms. Meemi on piltlikult nimetatud ka mõistuse viiruseks, mis kultuuris end kordab ja paljundab ning mõjutab inimeste käitumist. 

Meemi mõiste (inglise k ''meme'') võttis kasutusele Richard Dawkins 1976. aastal ilmunud raamatus "Isekas geen", oletades, et meem on kultuuris samasugune põhielement nagu geen bioloogilises pärilikkuses. Dawkinsi järgi on inimestele omane teatav kohanemismehhanism, mis puudub teistel liikidel - lisaks pärilikkusainele on inimestel võimalik edasi anda oma ideid, mis võimaldab neil muudatustega märksa kiiremini kohaneda, kui see oleks võimalik üksnes bioloogilise pärilikkuse ja loodusliku valiku abil. Mõned meemid on kultuurilises valikus teistest edukamad ja püsivamad, teised hääbuvad suhteliselt kiiresti. 

Meemi mõiste oma sisulises tähenduses pole uus. Asjaolu, et inimkonna arengus on looduslikust pärilikkusest olulisemaks muutunud kultuuri kaudu edasi antavad väärtused, oli nii või teisiti täheldatud juba 18. sajandi valgustusfilosoofias. 19. sajandil toimunud loodusteaduste areng kinnitas seda. Ehkki veel 20. sajandil võidi uskuda, et kasvatusest ja kultuurist eemale jäänud vastsündinul on kaasasündinud inimlikud omadused (Tarzan, Mowgly jt ilukirjanduslikud tegelased), näitasid paljud tõsiasjad, et inimeseks saab inimesena sündinud olend areneda üksnes inimkeskkonnas. Teisiti öeldes, ilma kasvatuseta ja kultuuriliste väärtuste edasiandmiseta (ehk meemideta) jääb inimolend looma tasemele (ei hakka kõnelema, kõndima jne). 

Meemide olemuse ja levimise ning infolevi evolutsiooniliste mudelite uurimisega tegelevat teadust nimetatakse memeetikaks.

=== Näited meemidest ===

* Tehnoloogia: autod, kirjaklambrid jne. Tehnoloogia on ka heaks näiteks muteerumisest, mis on meemetilise (või geneetilise) arengu eelduseks. Tehnoloogiliseks meemiks on näiteks ka tule kasutamine.
* Naljad või vähemalt need naljad, mida ka naljakaks peetakse
* Kõiksugused tunnusmeloodiad reklaamiklippidest hümni esimeste taktideni
* Vanasõnad ja aforismid
* Legendid ja eeposed
* Kettkirjad
* Vandenõuteooriad
* Õnn
* Moevoolud
* Filmid: väga massilise levikuga meemid
* Religioonid ja rahvalikud uskumised
* Levinud mõisted: vabadus, õiglus, omandus, egoism, altruism jne
* Grupiviisilised eelarvamused: siia mahub kõik masinapurustajateni
* Parteide loosungid
* Programeerimise paradigmad
* Wikid: koostööl põhinevad entsüklopeediad jms
* Teadvus ja mina-mõiste
* All your base are belong to us: üks sagedasemaid näiteid interneti kaudu levinud meemidest
* Ka meemi mõiste ise on meem. Isegi idee, et meemi mõiste on meem, on muutunud laialt levinud meemiks. Kuid idee, et idee, et meemi mõiste on meem, pole veel nii laialt levinud kui meemid. (Rääkimata sellest, et see idee iseenest paneb juba paljudel pea valutama.)

Een '''meme''' is een begrip uit de culturele evolutie, zoals een gen de eenheid is van de biologische evolutie.

In ''Van Dale'', ''Groot woordenboek der Nederlandse taal'', 13e uitgave 1999, is het begrip meme opgenomen, met de volgende uitleg:
<br>'''meme''' (de; -n) (van mimesis, eenheid van culturele overdracht: ''memen verdubbelen zich door imitatie en kunnen dat in principe veel sneller dan genen'' (NRC)).

==Geschiedenis en introductie==
De eerste die de term meme introduceerde voor een breder, in eerste instantie wetenschappelijk, publiek was Richard Dawkins in zijn boek ''The Selfish Gene'', 1976, waarmee hij de eenheid van culturele evolutie wilde aanduiden, analoog aan het gen bij de biologische evolutie. Memen gedragen zich in de tijd ongeveer als organismen in de evolutie.

Daniel C. Dennett heeft met Douglas R. Hofstadter in een gezamenlijke uitgave, ''The Mind's I'', het begrip meme in zijn woorden verklaard (Zie hfdst. 10, "Egoïstische memen", van dit boek, in het Nederlands vertaald als ''De spiegel van de ziel'', 1981). Door D.C. Dennett, ''Consciousness explained'', 1991 (''Het bewustzijn verklaard'') krijgt het begrip een wat volwassener status in de wetenschap.

==Werking==
Organismen ondergaan gedurende generaties steeds kleine veranderingen (mutaties) en passen zich aan hun omgeving aan. Ze sterven uit als ze dat niet kunnen. Zo gaan memen van het ene brein op het andere over en gedurende de tijd, vaak eeuwen, ondergaat de meme veranderingen. De meme sterft uit, of komt in een coma-achtige staat terecht, als ze 'uit de tijd' raakt. Memen hebben eveneens overeenkomst met netwerk naar andere zoals een virus (ongewenst), of de verbeteringen van de besturingssystemen (gewenst). Er is inmiddels computersoftware die zichzelf aanpast aan computers en software waarmee het in aanraking komt, bv. semi- of volautomatische updates.

Memen kunnen delen bevatten van ideeën, talen, melodieën, ontwerpen, morele en esthetische waarden, vaardigheden en al het andere dat normaliter wordt aangeleerd en doorgegeven aan anderen.

Volgens Richard Dawkins in zijn boek "The Selfish Gene" (in het Nederlands vertaald als "De zelfzuchtige genen") kunnen memen, net als genen, "samenwerken", zo zijn conservatieve memen vaak gecombineerd met rechtse memen, en vele religies met geloof in leven na de dood. Deze "samenklonteringen" van memen noemde hij "memencomplexen".