שמאל|ממוזער|250px|אחד מהבניינים הרבים המרכיבים את [[אוניברסיטת אוקספורד, האוניברסיטה העתיקה בבריטניה]]
שמאל|ממוזער|250px|אולם הכינוסים הראשי של [[אוניברסיטת היידלברג, האוניברסיטה העתיקה בגרמניה]]
שמאל|ממוזער|250px|[[אל אזהר|אוניברסיטת אל-אזהר בקהיר, מצרים]]
שמאל|ממוזער|250px|בניין אוניברסיטת המדינה ב[[מוסקבה, רוסיה. זהו הבניין האקדמי הגדול בעולם]]
שמאל|ממוזער|250px|תעודת דוקטור מאוניברסיטת [[פראג, 1905]]
שמאל|ממוזער|250px|סמלה של אוניברסיטת סגד, [[הונגריה]]
שמאל|ממוזער|250px|האוניברסיטה הקתולית של לוון (Leuven), [[בלגיה]]
שמאל|ממוזער|250px|בנייני [[MIT, המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס, ארצות הברית, אשר עוצבו על ידי פרנק גרי]]

'''אוּניברסיטה''' היא מוסד לתארים אקדמיים. 

== היסטוריה ==

ככל הנראה, האוניברסיטה הראשונה הייתה האקדמיה היוונית, שנוסדה ב-387 לפני הספירה. את האוניברסיטה ייסד הפילוסוף היווני אפלטון ליד אתונה. באוניברסיטה זו למדו בעיקר פילוסופיה, מתמטיקה וספורט.

האוניברסיטאות האירופיות המודרניות נוסדו בעולם המוסלמי, בעיקר באסיאתית החשובה ביותר הייתה בודהיסט נאגארג'ונה.

ראשיתן של היווצרות האוניברסיטאות האירופיות הייתה באיגודים חופשיים: קבוצות של מורים ותלמדים אשר קבעו לעצמם חוקים וסדר חיים. עם הזמן איגודים אלו קיבלו אישור מטעם השלטונות, עד אשר הפכו למוסד מוכר.

באירופה המשיכו גברים צעירים ללמוד באוניברסיטה כאשר הם סיימו ללמוד את הטריוויום: האמנויות המכינות של הדקדוק, הלוגיקה והרטוריקה, כמו גם את הקואדריוויום: אריתמטיקה, גאומטריה, מוזיקה ואסטרונומיה.

== מבנה האוניברסיטה ==

האוניברסיטה מספקת שני סוגי חינוך: חינוך שלישוני (תואר בוגר אוניברסיטה, המכונה "תואר ראשון") וחינוך רביעוני (תואר מוסמך אוניברסיטה - "תואר שני" - ותואר דוקטור - "תואר שלישי"). נוהגים לחלק את האוניברסיטאות לשלושה סוגים:

*הדגם האנגלי – בו האוניברסיטה בלתי-תלויה במדינה.
*הדגם הצרפתי – בו האוניברסיטה נמצאת בבעלות המדינה והיא עושה בה כשלה.
*הדגם הגרמני – בו האוניברסיטה נעזרת במדינה אך יחד עם זאת היא שומרת על מידה רבה של עצמאות בכל הנוגע לחופש האקדמי של תחומי המחקר, דרכי ההוראה והלימוד.

בבריטניה, אוניברסיטה נוסדת על ידי המוסד המלכותי באמצעות צ'רטר מלכותי. רק מוסדות בעלי צ'רטר כזה יכולים להעניק תארים מכל סוג שהוא.

לרוב, אוניברסיטה מורכבת ממספר פקולטות, בתי ספר ומכונים אשר מחולקים לפי חוגים שונים (כגון: חוג לפרופסורים, תחתם מלמדים מרצים בעלי תוארי דוקטור או פרופסורים אחרים, ותחתם נמצאים עוזרי המחקר והמנהלה.

== הלימודים באוניברסיטה ==

הלימוד באוניברסיטה שונה במובנים רבים מהלימוד בבחינות. ההבדל, אם כן, מתבטא בעובדה שבאוניברסיטה על הסטודנט עצמו להיות אחראי לנושאים הללו ולעמידתו בהתחייבויות, שכן הימנעות מהן ודחייה שלהן מביאות בהכרח לעיכוב סיום הלימודים ולהארכת משכם. תקופת הלימודים בבית הספר קצובה, ורק לעתים נדירות נאלץ תלמיד לבלות בבית הספר פרק זמן נוסף כדי להשלים לימודים חסרים. למרות שהאוניברסיטה מעוניינת באופן כללי שהסטודנטים שלה יסיימו בהצלחה את לימודיהם ויפנו מקומם לסטודנטים חדשים, הרי שאף גורם רשמי באוניברסיטה לא יוצא מגדרו כדי לעודד את הסטודנט בלימודיו, להזכיר לו מועדי הגשת עבודות, להתעניין בסיבות העדרותו מהלימודים במידה והוא נעדר, וכדומה.

=== מבנה הלימודים ===

ימין|ממוזער|250px|הרצאה ב[[מתמטיקה באוניברסיטה הטכנולוגית של הלסינקי, פינלנד]]
הלימודים באוניברסיטה מתבצעים בארבע דרכים:

* '''שיעורים'''. בשיעור נלמד החומר התאורטי על ידי המרצה. ברובם המוחלט של השיעורים באוניברסיטה אין חובת נוכחות, ועל אחריותו של הסטודנט לדעת את החומר הנלמד בשיעור. מספר מרצים מכינים מערכי שיעור הנגישים לסטודנטים (בצורת חוברות מודפסות או כמצגות באינטרנט, למשל), והעוזרים במקרה של היעדרות. במספר מקצועות קיימת חובת נוכחות. לעתים מוגדר אחוז מסוים מהשיעורים שבהם על הסטודנט חובה להיות נוכח; במקרים אחרים קיימת חובת נוכחות תמידית, עם אפשרות להיעדרות משיעור אחד או שניים.
* '''תרגולים'''. בתרגול פותרים הסטודנטים בכיתה שאלות ובעיות בנושא החומר התאורטי. התרגול נעשה בדרך כלל על ידי מרצה זוטר או על ידי סטודנט הנמצא בשלב גבוה יותר בלימודיו; ברוב הפקולטות קיימות הזדמנויות לסטודנטים לעבוד כמתרגלים.
* '''עבודות מעשיות'''. עבודה מעשית מהווה חלק בלתי נפרק מהלימודים כמעט בכל תחום. סטודנטים למדעים, למשל, מבלים חלק ניכר מזמנם במעבדה; סטודטים לסוציולוגיה עשויים לעבוד במרכז רווחה עירוני; סטודנטים להיסטוריה יכולים לבצע השתלמות קצרה במוזיאון או במכון למחקר היסטורי. חלק מהעבודה המעשית מתבצע באופן שוטף, כמו במקרה של הסטודנטים למדעים, אשר נדרשים לבצע ניסויים במעבדה במשך מספר שעות בכל שבוע, וחלק באופן ייחודי - סמסטר המוקדש כל כולו לעבודה מעשית, בדרך כלל מחוץ לתחומי האוניברסיטה. גם אם העבודה המעשית מתבצעת בחברה פרטית או במכון או מוסד אשר אינו קשור לאוניברסיטה, הרי שהעבודה נחשבת ללימודים ככל דבר, ועל הסטודנט להגיש עבודות ולהיבחן בנושא העבודה המעשית.
* '''סמינרים'''. סמינר הוא שיעור מיוחד אשר נועד להקנות לסטודנטים מבט רחב ומעודכן על נושאי המחקר בתחום שאותו בחרו ללמוד. לסמינר מוזמנים לעתים מרצים אורחים אשר מציגים בפני הסטודנטים את עבודתם. לעתים דנים הסטודנטים במסגרת הסמינר במאמרים מכתבי עת, בספרים הקשורים לתחום לימודיהם ובאירועים אקטואליים והיסטוריים. במקרים רבים נדרשים הסטודנטים עצמם להרצות בסמינר. על הסטודנט לבחור בדרך כלל נושא ספציפי מרשימת נושאים, להכין מצגת קצרה המסכמת את הנושא ולהציגה בפני עמיתיו ללימודים. בנוסף לערך הלימודי עצמו הטמון בדבר, הרי שהרצאה של הסטודנט עצמו עוזרת לו לפתח כישורים קומוניקטיוויים ולהכינו לעתיד, בו יידרש במקרים רבים להרצות בפנים אנשים אחרים. בסמינרים חלה, בדרך כלל, חובת נוכחות. תחת קטגוריית הסמינרים נכללים גם טיולים ומסעות לימודיים. סטודנטים לסלעים ובעלי החיים, בהתאמה. סטודנטים להיסטוריה עשויים לסייר באתר בו התרחש קרב חשוב, וסטודנטים לספרות יכולים לבקר בבית הולדתו של סופר או במוזיאון המוקדש לו. גם בסיורים חלה בדרך כלל חובת השתתפות, אם כי בנושא זה מגלים המרצים לעתים קרובות גמישות.

=== קבלה ללימודים ===

משנה לשנה עולה מספר הסטודנטים באוניברסטאות השונות, כמו גם מספר האוניברסיטאות וזאת מכמה סיבות: ראשית כיוון שהתואר מקנה שכר או מעמד חברתי טוב יותר. שנית, כיוון שהמדינה עצמה מעוניינת ברמת השכלה גבוהה לאזרחיה, שהרי יש קשר ברור בין השכלה גבוהה וחוסן כלכלי ומדיני של המדינה. למרות זאת, המצב ברוב מדינות העולם אחד הוא: הביקוש למקומות לימוד גדול בהרבה מההיצע. האוניברסיטות נאלצות לפיכך להפעיל מנגנון סבוך של קריטריונים לסינון המועמדים. להרחבה בנושא ראו: '''נומרוס קלאוזוס'''.

על אדם המעוניין ללמוד באוניברסיטה להגיש מועמדות. בדרך כלל נסגרת ההרשמה מספר חודשים לפני תחילת הלימודים, כדי לאפשר לאוניברסיטה למיין את המועמדים ולסננם. המועמד נדרש לבחור מספר תחומים (בדרך כלל שלושה) אותם הוא מעוניין ללמוד, ולסדרם לפי סדר העדיפות. במידה ולא ניתן לקבל את המועמד ללימודים בנושא המועדף עליו, ייתכן וניתן יהיה לקבלו לאחת מהאפשרויות האחרות שציין בטופס ההרשמה. לטופס ההרשמה ללימודים נדרש המועמד לצרף מסמכים רבים המעידים על השכלתו הקודמת: תעודת בגרות, ציוני בחינות, תארים אקדמאיים קודמים וכדומה.

האוניברסיטה עשויה לדחות את המועמד, לקבלו ללא תנאי, או לקבלו בתנאי שיעמוד בדרישות נוספות. דרישות אלו עשויות להיות, למשל, בחינת כניסה בנושא הלימודים (בניגוד לבחינה הפסיכומטרית, אותה נדרשים כל המועמדים (בישראל) לבצע) או ראיון אישי. אוניברסיטאות מסוימות מקנות משקל רב לבחירה אישית של המועמד על סמך אישיותו, המוטביציה שלו, פעילותו בעבר וכדומה; אוניברסיטאות אחרות מעדיפות להתייחס לנתונים היבשים (ציונים, בעיקר) בלבד.

מועמד שהוחלט לקבלו לאוניברסיטה מקבל מכתב קבלה. במכתב מצוין תאריך או טווח תאריכים בו על המועמד להגיע באופן אישי לאוניברסיטה על מנת להירשם. אדם אשר הגיש מועמדות למספר אוניברסיטאות ואשר התקבל לכמה מהן יכול כעת לשקול לאיזו אוניברסיטה הוא מעוניין ללכת ולהתעלם ממכתבי הקבלה של האוניברסיטאות האחרות.

Une '''université''' est un établissement d'recherche), sa conservation et sa transmission (études supérieures). Peirce<Ref> Fisch M. (ed.) 2004 (1951), Classic American Philosophers Fordham University Press, p.31 </Ref>, un philosophe américain a défini  en 1891 l'Université comme « une association d’hommes ….dotée et privilégiée par l’État, en sorte que le peuple puisse recevoir une formation (guidance) intellectuelle et que les problèmes théoriques qui surgissent au cours du développement de la civilisation puissent être résolus ».

L'entrée à l'université est généralement restreinte à ceux qui ont préalablement un diplôme d'enseignement secondaire. Le nombre d'étudiants dans les universités du monde est monté en flèche pendant tout le vingtième siècle, spécialement depuis la seconde guerre mondiale. De nos jours un bon fonctionnement des universités et plus généralement de l'enseignement supérieur est considéré comme un atout économique. Aussi, les grands pays européens pour soutenir la compétition internationale se sont-ils lancés depuis une dizaine d'année dans un mouvement de réflexion et de réforme de leurs universités<Ref> Voir Attali, 1998, pp.46-55</ref>. 
thumb|Cours de [[mathématiques à l'Université d'Helsinki]]

== Quelques dates ==
===Europe de l'Ouest===
Académie est fondée par Athènes. D'autres grandes institutions de la Kos, musaeum et la bibliothèque d'Alexandrie.

859 : Fondation de la première université médiévale en Europe, l'Université de Magnaura, par Bardas, régent à Constantinople.

1088 : Fondation de l'université de Bologne, la plus ancienne université du monde occidental. Elle a pris le nom d'''Alma mater studiorum'' par un décret de 2000.

1150 : Fondation de l'université de Paris.

1167 ('''''cca.''''') : Fondation de l'université d'Oxford, qui adopte le modèle de fonctionnement en vigueur à Paris.

 : Développement des premières universités, école scolastique; Albert le Grand introduit la philosophie et la science grecques (Aristote, Euclide) et arabes dans les universités européennes.

1209 : Fondation de l'université de Cambridge.

1218 : Fondation de l'université de Salamanque par Alphonse IX de Leon.

école de Médecine de Montpellier (France), la plus ancienne faculté de médecine en activité au monde.

1222 : Un groupe de professeurs et étudients ressortissants de l'université de Bologne fonde l'Université de Padoue

1229 : Fondation de l’université de Toulouse.

1235 : Fondation de la faculté de droit de l'université d'Orléans.

1257 : Fondation de la Sorbonne à Paris par le théologien français Robert de Sorbon

1290 : Fondation de l'université de Coimbra (Portugal).

1303 : Fondation de l'université d'Avignon.

1331 : Fondation de l’université de Cahors.

1339 : Fondation de l'université de Grenoble par le pape Benoît XII.

1343 : Fondation de l’université de Pise.

Charles IV fonde l'université Charles de Prague.

1364 : fondation de l’Universitas Andegavensis à Angers

Casimir le Grand fonde l'Université jagellonne de Cracovie (Pologne)

1386 : Fondation de l'université d'Heidelberg.

1409 : Fondation de l'université de Leipzig.

université de Louvain par une bulle pontificale du pape Martin V.

1432 : Fondation de l'Université de Caen par Henri VI d'Angleterre. Elle a été refondée en 1452 par Charles VIII de France.

1434 : Fondation de l'Université de Catane par Alphonse V d'Aragon. 

1441 : Fondation de l'Université de Bordeaux par une bulle pontificale du pape Eugène IV.

1477 : Fondation de l'université d'Uppsala en Suède, la plus vieille et la plus renommée de Scandinavie. 

1502 : Fondation de l'université de Wittenberg, où étudie puis enseigne Martin Luther avant de déclencher la réforme protestante.

1537 : Fondation de l'université de Lausanne en Suisse.

1548 : Fondation de l'université de Reims

Université de Lille à Douai 

1579 : Fondation de l'université de Vilnius en Lituanie

1559 : Fondation de l'université de Genève en Suisse

1614 : Fondation de l'université de Groningue 

1666 : Fondation de l'université de Lund en Suède.

1809 : Fondation de l'université Humboldt de Berlin, à l'initiative du réformateur libéral de l'éducation, et linguiste, Wilhelm von Humboldt.

1834 : Fondation de l'Université Libre de Bruxelles en Belgique.

1875 : fondation des Universités catholiques à Paris, Angers, Lille, Lyon et Toulouse.

===Amériques===

thumb|200px|Dunster House, [[Harvard ()]]
''N.B. : Liste non exhaustive''

1551 : Fondation de l'université nationale de San Marcos ()

1552 : Fondation de l'université nationale autonome du Mexique ()

1604 : Fondation de l'Université pontificale Javeriana ()

1636 : Fondation de Harvard ()

1663 : Fondation de l'université Laval (, )

1693 : Fondation du College of William and Mary ()

1701 : Fondation de l'université Yale ()

1746 : Fondation de l'université Princeton ()

1751 : Fondation de l'université de Pennsylvanie ()

1754 : Fondation de l'université Columbia ()

1764 : Fondation de l'université Brown ()

1769 : Fondation du Dartmouth College ()

1791 : Fondation de l'universidad de Guadalajara ()

1819 : Fondation de l'université de Virginie par Thomas Jefferson ()

1821 : Fondation de l'université McGill (, )

1821 : Fondation de l'université de Buenos Aires ()

1827 : Fondation de l'université de Toronto ()