'''Jalokaasut''' ovat elektronikuorellaan täysi oktetti pois lukien helium, jonka ainoalle elektronikuorelle sopii vain 2 Jaksollisessa järjestelmässä jalokaasut muodostavat ryhmän 18 (pääryhmä VIII): helium, neon, argon, krypton, ksenon ja radon. 

==Kemialliset ominaisuudet==
Yleensä ottaen jalokaasut eivät reagoi kemiallisesti mitenkään. Yhtäkään helium- tai neonyhdistettä ei ole kyetty valmistamaan, mutta fluorideja XeF<sub>2</sub>, XeF<sub>4</sub> ja XeF<sub>6</sub>. Näissä fluori luovuttaa elektroneja ksenonille. Ksenonfluoridit ovat äärimmäisen voimakkaita räjähteitä; eräässä kokeessa 50 milligrammaa teki reiän kahden sentin paksuiseen teräsastiaansa.

Ryhmän 18 viimeistä alkuainetta numero 118 (isotoopit ovat radioaktiivisia muutamien millisekuntien puoliintumisajalla. Ununoktium on todennäköisesti reaktiivisempi kuin muut jalokaasut; sen arvellaan pystyvän muodostamaan esimerkiksi pysyviä oksideja.

Jalokaasuilla on erittäin matalat sulamis- ja kiehumispisteet. Myös ryhmän raskaimmat aineet ovat normaaliolosuhteissa yksiatomisia kaasuja.

==Sovellukset==

thumb|right|[[Neon tuottaa Geisslerin putkessa oranssia valoa.]]

Jalokaasuja käytetään valaistustekniikassa radioaktiivista radonia lukuun ottamatta. Argonia käytetään myös suojakaasuna, kuten hitsauksessa tai loisteputkeen, hehkulamppujen värisävyihin kaasuilla ei ole vaikutusta. 

Palamatonta ja ilmaa kevyempää vedyn sijaan usein ilmapalloissa ja kevyissä ilmalaivoissa kantokaasuna. Nesteytetyllä heliumilla saadaan aikaan myös erittäin alhaisia lämpötiloja, josta syystä sitä käytetään kylmälaboratorioissa suoritettavissa tutkimuksissa yleensä jäähdytysaineena kuten nestemäistä typpeä. Muista kaasuista poiketen helium pysyy nesteenä lähellä absoluuttista nollapistettäkin normaalipaineessa, koska sen kiinteä olomuoto muodostuu vasta erittäin kylmässä ja suuressa paineessa (2,5 MPa eli n. 25 bar ja 0,95 K).

==Katso myös==
* Alkuaineiden jaksollinen järjestelmä
* Jalokaasuyhdiste

Luokka:Alkuaineet

cv:Сӳрĕк газсем

<div style="float:right;margin-left:20px;margin-bottom:20px;text-align:center">
{|

| '''Groupe'''
| width=40 | '''18'''
|----- align="center"
| '''Période'''
|----- align="center"
| '''1'''
| style="background-color:#;color:red;border:1px solid black;" | <small>2</small><br />He
|----- align="center"
| '''2'''
| style="background-color:#;color:red;border:1px solid black;" | <small>10</small><br />Ne
|----- align="center"
| '''3'''
| style="background-color:#;color:red;border:1px solid black;" | <small>18</small><br />Ar
|----- align="center"
| '''4'''
| style="background-color:#;color:red;border:1px solid black;" | <small>36</small><br />Kr
|----- align="center"
| '''5'''
| style="background-color:#;color:red;border:1px solid black;" | <small>54</small><br />Xe
|----- align="center"
| '''6'''
| style="background-color:#;color:red;border:1px dashed black;" | <small>86</small><br />Rn
|----- align="center"
| '''7'''
| style="text-align:center;background-color:#;color:red;border:1px dashed black;" | <small>118</small><br />Uuo
|}
</div>

Les '''gaz nobles''', aussi appelés '''gaz rares''' ou '''gaz inertes''', sont une éléments chimiques du groupe 18 (anciennement groupe VIIIA) du tableau périodique des éléments. Les éléments suivants sont des gaz nobles  : hélium, néon, argon, krypton, xénon, et radon. L'ununoctium, élément artificiel récemment synthétisé ferait aussi partie de la série.

La famille des '''gaz nobles''' présente une particularité : ils sont des éléments très peu réactifs car ils possèdent une liaisons chimiques sont donc quasi-impossibles pour les gaz nobles, ce qui fait que contrairement à la plupart des autres gaz, ils sont monoatomiques.

Cette particularité dévoile une règle d'or de la chimie, la ''règle de l'octet'' : tout atome tend à compléter sa couche de valence, cela en captant ou en cédant des électrons à d'autres atomes.

Il est possible d'obtenir des composés avec les gaz nobles les plus lourds. Ces derniers possèdent des valeurs de °C) et de fortes pressions.

*

cv:Сӳрĕк газсем

eo:Nobla gaso
es:Gas noble