'''Stockholmska''' är ett samlingsnamn för de olika dialekter som talas i Stockholm. Det är svårt att definiera stockholmska eftersom ett av dess egenskaper är att den lätt tar upp olika influenser och ofta ändrar sig helt mellan generationerna. Sedan sprider sig uttal och ordvändningar från stockholmskan vidare ut i landet för att till slut ses som rikssvenska. Ett exempel är det tunna l-ljudet som först kom till stockholmskan från tyskar bosatta där och sedan spred sig över nästan hela Sverige. 

Uttalet av Ä som E, ¨det är¨ blir ¨d'e¨, anser många vara typiskt för stockholmskan även om det försvinner alltmer. Ursprunget är inflyttade personer som försökte imitera det tidigare uttalet IE för Ä. En annan uttalsregel i stockholmskan är att Ö efter hård konsonant blir U, till exempel "börsen" blir "bursen".

Vissa ändelser på förkortade ord är också typiska i stockholmskan. Väderkvarnar kallades förut för kvinnonamn och fick då namn som slutade på -an, till exempel Hollänskan eller Johanssonskan. Bruket spred sig sedan till att användas för andra platser som till exempel "Kungsan" (Kungsträdgården) och även för generella platsbenämningar som till exempel "bibblan" (biblioteket), "matan" (matbespisningen) och föremål till exempel "ryggan" (ryggsäcken). En annan platsändelse är -is från latinet med exempel som "Medis" (Medborgarplatsen), "Rålis" (Rålambshovsparken), "Saltis" (Saltsjöbaden) och "Fiskis" (Fisksätra). Även is-ändelsen användes på generella platser som till exempel "dagis" (Daghem) och "fritis" (Fritidsgård).

Vid uttal av "standardsvenska" ord ser denne till att ta bort alla onödiga språkljud eller sådant som är jobbigt att uttala, ex; ''"sö'tälje"'': Södertälje, ''"djurgår'n''": Djurgården, "veremere?''" "vad är det med dig?" eller "vene" istället för "jag vet inte".

==Historisk utveckling==
Stockholmskan är en av de dialekter som förändrats mest i svenskan genom starkt inflytande av inflyttning. Den tidiga stockholmskan tros ha haft stora likheter med den dåtida uppländskan. Det typiska stockholms-e:et ("räv" blir "rev" etc ) tros ha kommit genom stark inflyttning från söder och är inspirerat av götamål; "kaker" uttalades tidigare "kakor" där den senare formen fick fäste i svenska skriftspråket och sedermera återkom i talspråk under 1900-talet.

En av de som tidigast dokumenterade stockholmskan i slutet av 1800-talet var Södermalm och deras talspråk för hela svenska folket. 

Huvudstadsmålet har dock aldrig blivit normgivande för svenskan till skillnad från i många andra länders språk; stockholmskan bildar inte normen för Rikssvenska 

{{Infobox Language
|name=Stockholmska
|nativename=Stockholmska
|familycolor=Indo-European
|states=Sweden
|region=Northern Europe
|speakers=Around 100000
|fam2=Germanic
|fam3=North Germanic
|fam4=East Scandinavian
|fam4=Swedish
|agency=none
|iso1=none|iso2=none|iso3=none}}

'''Stockholmska''' is a group of dialects spoken in Stockholm. Since the people in Stockholm generally are early adopters it is hard to define what constitutes stockholmska because various influences are quickly picked up in Stockholmska and then spread to the rest of Sweden. One example is the thin L sound (as opposed to the thick L) that came into stockholmska from German merchants. The thin L then spread into standard Swedish and the thick L is now considered a dialect feature.

The way Ä is pronounced is something people often associate with stockholmska. The older generation of stockholmians pronounce Ä as E. The way to pronounce it is actually an adaptation by people moving into Stockholm imitating the IE sound earlier used for Ä.

Some word endings are typical of stockholmska. When windmills were used they were given female names ending in -an. For instance a windmill owned by a Dutch (Holländare) would be called "Holländskan" (the dutchess). The -an ending was later adopted for other places. For instance Kungsträdgården became "kungsan", "biblioteket" (the library) became "bibblan" and so on. Another ending is -is from Latin<ref>Svenska dialektmysterier, SVT, February 1, 2006</ref>. Examples include "medis" (Medborgarplatsen), "rålis" (Rålambshovsparken) and "fiskis" (Fisksätra).

Stockholmska was used by Swedish comic of the same name. Though the comic was cancelled in the 1970s.