thumb|right|[[Water drops on a flower stalk formed by cohesion]]
thumb|right|[[Mercury (element)|Mercury sticks together because of the cohesive forces.]]
thumb|right|[[Mortar (firestop)|Firestop mortar being installed in  a fire test assembly, demonstrating both adhesion and cohesion in an irregular shape]]

'''Cohesion''' (v. lat. ''cohaerere'' "stick or stay together")  or '''cohesive attraction''' or '''cohesive force''' is a Van der Waals gases such as methane, however, have weak cohesion due only to Van der Waals forces that operate by induced polarity in non-polar molecules.

Cohesion, along with adhesion (attraction between unlike molecules), helps explain phenomena such as surface tension and Capillary action. 

==Industry applications==
The construction industry uses many materials that undergo a phase transition during installation and use. These include, but are not limited to the following:
*caulking
*firestop mortar
*concrete
*plaster
*spray fireproofing
*paint
Often, these building materials are required not just to be cast and occupy space. They must also stick and maintain a certain thickness or space. Paint typically does not require as much cohesion as caulking, as paint is applied much more thinly. High quality firestop mortars require extreme cohesion with the adhesion because they are often used in large wall openings, where the mortar must not only adhere to adjacent materials but also hold itself up, forming a wall in the plastic state, which must hold long enough to cure and convert to the solid state. The thicker the application, the more cohesion is required.

kapilární jevy (deprese) lze považovat za důsledek vzájemného působení přitažlivých sil, které působí mezi molekulami, tzv. '''kohezních (soudržných) sil'''. Někdy bývají také nazývány '''molekulárními silami'''.

Hovoří se také o '''kohezi''' neboli ''soudržnosti'' materiálu. ''Přilnavost'' materiálů různého druhu se označuje jako adheze.

Podstatu kohezních sil si částečně vysvětlujeme elektrostatickým přitahováním a odpuzováním molekul, avšak plný výklad podává až kvantová fyzika.

==Molekulární působení==
Na každou částici (molekulu) kapaliny působí sousední částice přitažlivými silami. Působení těchto přitažlivých kohezních sil je pouze krátkého dosahu, neboť vzájemné působení klesá mnohem rychleji než s druhou mocninou gravitačního pole). Přitažlivé působení každé částice je tak možné omezit na velmi malý kulový prostor, v jehož středu se nachází uvažovaná částice. Tento prostor se nazývá '''sféra molekulárního působení''' a jeho poloměr <math>\rho</math> se označuje jako '''poloměr molekulárního působení'''.

thumb|Kohezní síly.
Rozložme každou molekulární přitažlivou sílu, která působí na vybranou molekulu na složku rovnoběžnou s povrchem kapaliny (horizontální) a složku, která je k povrchu kapaliny kolmá (vertikální). Pokud předpokládáme rovnoměrné rozložení molekul v kapalině, potom se složky horizontální vzájemně vyruší, neboť v obou polovinách sféry (pravé i levé) můžeme předpokládat přibližně shodný počet molekul. Tyto vodorovné složky samozřejmě vytvářejí určité napětí, které má u molekul na povrchu kapaliny charakter povrchového napětí. Vertikální složky se vyruší jen pokud se sféra molekulárního působení nachází celá uvnitř kapaliny, tzn. pokud je vzdálenost částice od povrchu kapaliny větší než <math>\rho</math> (viz obr. a). Pokud je však vzdálenost od povrchu menší, je ve vertikálním směru rozložení částic kapaliny nesymetrické, což má za následek, že síly nebudou vyrovnány a výsledná síly bude nenulová a orientovaná do kapaliny (viz obr. b). Se zmenšující se vzdáleností od povrchu tato síla roste a maximální hodnoty dosáhne pro molekuly, které se nachází právě na povrchu kapaliny (viz obr. c).